1 28 



Selinne louky a Grciizdorfu bliz Jablonce h. Nisou maji Calla palustris n 

 Pötentilla palustris, nektere partic jizerske louky chovaji rovnez lucni 

 raseliny s Rhynchospora alba, Pötentilla palustris, u Vitkpvic nalezena 

 Salix repens a zvlästni forma Aspidi/um phegopteris, u Schwarzbachu 

 Orfiris incarnäta. 



Raselinne kvetene pripocitäva sc vzäcne u aas L>ici>ix>dni»i inun- 

 datuni, ktere vyhledävä piscitcjsi mista zvläsf meehem zarostla. Znämo 

 jest z Jizerske louky, Kobehviese, u Jablonce n. Xisou, u Zaclefe a 

 Flinsberku. Z obvodu naseho udava sc tez As.pidium thelypteris, jest vsak 

 pochybne; jeste nejpravdepodobnejäi jest stanovisko v dolejsi casti üdoli 

 Bele, kde na malveh mokrinäch raselinnych jest pro nej vhodna piida. 

 (Sani jsem tarn videl Aspidium; ktere vsak jscm blize neohledal a po- 

 vazoval za A. montanumj. 



' VI. Spolecenstva skalnf. 



Ackoliv jsou v Krkonosich splecenstva skalni misty velmi pckne vy- 

 vinuta, pfece jest napadnym znakem krkonosskym nedostatek rozsahlejsich 

 skalnich utvarü. Zvlaste vsak jest vyznamno, ze Krkonose posträdaji 

 skoro üplne skal väpencovych. Pokud mäme skalni ütvary vyviuutv, 

 väzi se bud na oble skaly zulove neb na skaly svorü a jinyeh krystal- 

 lickych bfidlic. Vyhfevne a vyzivne skaly jsou pouzc na mälo mistech: 

 na cedici v Male Snezne jame, na porfyrovyeh ziläcb v Obfim dolu a na 

 malych lozich vapence v jamäeh Kotelnych a na Kiesberku. A tak veSkera 

 skalni kvetena soustfed'uje se na tectatö nekolik lokalit, na ostatnieh za- 

 stoupona jsone jen nekterymi obecnejsimi druhy. Skaly nalezneine misty 

 i na pfedhofi, zvlasf pfi Jizefc a Kamenici. Tarn vyvinuta jest tez velrni 

 pekne kvetena skalni, ovsem ze razu nikterak hor.skeho. Päsmo horskycb 

 lesü nemä vlastnich skalnich ütvarü vübec — skaly jsou tu chude ve- 

 getaci — a tak vystupuji skalni ütvary jako skaly dvojiho pouze typu: 

 skaly podhorske a skaly vysokohorske. Krom tobo chovaji eiste skalni 

 veejetaci kamenne ssuti a mofe balvanü na hrbetech a vrcholech horskych, 

 ktera tez mä svüj zvlästni, od pravych skal odlisny räz. 



Tak tedy jevi se narn spolecenstva skalni ve dvoji. resp. troji po- 

 döbe: 1. jako prave ütvary skal/ni, a to bud </) razu podhorskeho, nebo 

 h) razu alpinskeho, a 2. jako vegotace skalnich ssuti a drolin horskych. 



19. Ütvary skainf. 



Alpinske skaliny krkonosske jsou tedy dvojiho razu: skaly zulove 

 a svorove, a skaly cedicove, porfyrove a vapeueove. 



Prvni skupine nälezi vetsina nasich skalnich fonnaci: skaly vsech 

 Sneznych jam, skaly u rybnikfi, v Melzergruudu, Löwengrundu, Obfim 

 dolu a dolu Bele, v Labske strzi a Kotelnych jamäeh atd. Skaly ty jsou zpra- 

 vidla velmi vlhke, i jest pochopitelho, ze skalni ütvary tu nejsou prilis 

 vyznacne vyvinuty. Xejsussi skaly alpinske maji jen chudou vegctaci 

 mechü a lisejni'kii: Grimmia elatior, G. Doniana, G. spiralis, Sarcpscyphus 

 adustus, Racomitrium sudeticum, I\. fascieulare, iL patens, Leucodon sciu- 

 röides, Lescufea saxicola, Barbula mucronifolia atp., Rhizocarpon geogra- 

 phicum, jenz pokryvä . casto eele plocby skalni svym zlutozelenym porostem, 

 vedle neho velmi casto Lecänora atra, pak L. frustulosa, Pertusäria coral- 

 Una, Rinodina biatornia, Sagedia chlorotica, Haematomma ventosum, Le- 

 cidella bullata, lüpenite Parmelie zvlaste /'. perlata, /'. saxatilis, /'. encau- 

 sln, Gyrophora deusta, G. hyperborea, pröboscoides atd. Z fanprogamfl 



i 



