129 



neodvazi se sem skoro zädnä, nanejvys jen Festuca varia (vzäcnä) neb 

 drobouckä a vzäenä Carex capillaris. 



Takoveto suche skäly byvaji ütocistem Vaccinü (V. myrtillus a V. 

 vitis idaea), kterä usazuji se na vystupcich skalnich a v jich skulinäch, 

 kde zachytilo se trochu prsti. Jejich spolecnost vyhledävä tu vzäcnä Salix 

 herbacea, kryjici pak skaliny svymi polehavymi pnicky a okrouhlymi, 

 mastne lesklymi listky. Pouze v nädni Male Snezne jämy uchylila se do 

 ssuti morenove — rovnez ve spolecnosti Vaccinii. 



Rohatsi jest jiz kvetena skal, po nichz stekaji pramenky. Zde buji 

 velmi pesträ vegetace mechü, nasäklä vodou: Hypnum Molluscum, Raco- 

 mitrium patens, sudeticum, fasciculare, Grimmia sulcata, alpestris, Dicrano- 

 dontium longirostre, Andreaea rupestris, Gymnostomum rupestre, Gynino- 

 mitrium concinnatum, G. corallioides, Sarcoscyphus densifolius, 8. adustus, 

 Diplophyllum taxifolium, Jungermannia julacea a p. Lisejniky jsou jiz 

 mene hojne: Jonaspis suaveolens, Bryopogon bicolor, Cladonia bellidiflora, 

 Gl. amaurocarpa, Cetraria cucullata, C. nivea (obe jen v okoli Snezky). 

 C. islandica, Endocarpon miniatum var. complicatum, atp. Vlhke tyto ko- 

 berce mechove jsou nejvhodnejsi püdou pro cetne skalni druhy, jezto 

 tvof i a zadrzuji prsf , zejmena ve skulinäch se hromadici. Tu roste v celych 

 drnech Sagina Linnaei, Agrostis rupestris, Sedum alpestre, tu naleznem 

 nezne kvitky Primula minima v celych kräsnych skupinäch, Ranunculus 

 aconitifolius, Cardamine resedifolia, Sedum röseum, Galium sudeticum, he- 

 hercynicum, Alchemilla glaberrima, Veronica alpina, Poa laxa, Festuca su- 

 pina a vzäcnou F. varia, Luzula spicata, Asplenium viride (na väpne a por- 

 fyru v jiznich roklich), Campanula Scheuchzeri, misty pak kräsne, vonne 

 porosty Thymus chamaedrys. Cim vice se vlhkost skal tech zvysuje tim 

 cizorodejsi prvky se k vegetaci pfidruzuji. Tak jiz promluvili jsme o skal- 

 nich niväch. Ale i raselinne povlaky zaujimaji nektere skaliny, zejmena 

 skalni plotny sikme, vytväfejice zvlastni skalni raseliny, kterä sestävaji 

 z porostü Sphagen, v nichz usadily se rüzne rostlinky, skoro zädnä vsak 

 skalni: Trientalis europaea, Lysimachia nemorum, Epilobium nutans, 

 Carex echinata, pauciflora, magellanica, aho i male kefiky Empetra a Vac- 

 cuinium uliginosum, a slahounky Oxycoccus palustris. 



Velmi pestrou kvetenu maji cedicove skaliny v Male Jäme Snezne: 

 tarn roste na skäle dosti suche Saxifraga bryoides a moschata v celych 

 porostech, Saxifraga nivalis, Arabis alpina, A. arenosa, Pimpinella saxi- 

 fraga var. alpestris, Androsace obtusifolia, Rubus saxatilis, Cotoneaster 

 vulgaris, Woodsia alpina vedle ostatnich obecnych skalnich druhü. Za to 

 mechy nejsou skoro vubec zastoupeny, ani lisejniky (nekolik obecnych jen 

 druhü, tak Ditrichum glaucescens, Solorina saccata), zjev to velmi zaji- 

 mavy jiz z te pficiny, ze opakuje se na cedicich vzdy, na pf . i ve Stf edohof i. 



Peknou kvetenu maji porfyrove skäly Obfiho dolu. Tarn roste na 

 sussich stupnich skalnich Hedysarum obscurum (Öertova zahrädka), Alsine 

 Gerardi, Saxifraga oppositifolia, Cotoneaster, na ponekud vlhcich zase Sa- 

 xifraga oppositifolia, Alsine Gerardi, Asplenium viride, Cryptogramme 

 crispa, Carex capillaris, opet ve spolecnosti jinych skalnich druhü. I v Ko- 

 • telnych jamäch na väpenci jest pestf ejsi kvetena: Carex capillaris, Saxi- 

 fraga oppositifolia atd. (Vice v cästi speciälni.) 



Skalinne ütvary podhorske jsou nejhojnejsi v okoli Semil. Tarn za- 

 rüstä skalni skuliny, zejmena vsak ssufovite, v üdoli tom hojne, skalni 

 strane velmi peknä kvetena. Rostou tu Woodsia ilvensis, Saxifraga deci- 

 piens, Delphinium elatum (!), Sempervivum soboliferum, Sedum telephium, 

 S. acre, S. boloniense, Viola* saxatilis, Arenaria serpyllifolia, Hedera helix, 

 Epilobium collinum, Ghamqenerium omgüstifolium, Hieracinm pilosella, 



9 



