13(1 



H. murorum, IL vulgatum, Eupätorium cannahinum, Gnaphalium silvati- 

 cum, Campanula rotundifolia, Myosotis silvatica, Origanufn vulgare, Thy- 

 mus ovatus, Viiirrtn.ririuii officinale, Digitalis ambigua, Poly gofiatum ver- 

 ticillatum, Polypodinim vulgare, Qystopteris fragüis, Asplenium trichomanes, 

 ruta muraria, septentrionale atd. Sk;i]y takoveho slozeni (vyjma ovsem 

 svrchu zminene tri speciality semilske) opakuji so s röznymi obmenami 

 jak na ceskt'm, tak i na slezskem podbori. Vyznacuji. se vzdy znacne su- 

 chomünou vegetaci (liemaji mokvavych skal), s cetnymi typy teplomil- 

 nejsimi (ne teplomilnymi) a castymi zästupoi subalpinske kvöteny — tak 

 na Trutnovsku Asplenium viride, 



Ssufovite skäly podhorske mivaji i dosti pekne kfoviny, zvläsf 

 Prunus spinosa, Sanibucus racemosa, Rosa sp. dir., Rubus, zvläsf IL idaeus, 

 Lonicera nigra atp. Pfechäzeji tak jednak v kvetenu kfovin, jednak vo 

 smisene porosty lesnf. 



Celkem jest tudiz skalni kvetena krkonosskä velmi chudä, i nelzc 

 ji ani zdaleka srovnati s kvetenou skal alpskych a karpatskych. 



20. Droliny a skalnf ssuti horske 



Velikou cäst hfebonü a vrcholü horskych pokryvaji spousty, mofe 

 balvanü, ktere slehäny stäle vetry a nejsonee scbopny udrzovati ylähu, 

 posträdaji veskere kvetnate vogetaee. V nepfiznivyoh techto pomerech 

 mohnu vegetovati ponze meohy a lisejniky; usazujice sc na mikroskopickych 

 sterbinäch balvanü zulovych a svorovych, spolupüsobi pfi jich rozruseni. 

 Zase jsou to nejcastöji zlutave »mapy« Rhizocarpon geographicum a üede 

 Laranora atra. Hojne json trsicky Alectoria ochroleuca, fidci A. nigricans; 

 korovite lisejniky jsou nejhojnejsi, tak vedle zmlnenycb dvou, jeSte 

 Lecanora nigrescens, Pertusaria corällina, Haematomma ventoswm, Saget! in 

 chlomtica, cela fada Lecidell, tak L. plana, L. lapidicola, L. südetica, L. 

 aglaea, a j., Aspicilia alpina, A. complanata, a mii. j. Mnohem slabeji 

 zastoupeny json lisejniky stelkate a kefnate: Cetraria pinastri, Sticta 

 pulmonaria, Parmelia perlata, P. acausta, P. sa.ratilis, vsecky velike ko- 

 berce na balvanech tvofice, Gyrophora deusta, C. cylindrica, G. proboscina, 

 Stereocaulou coralloides, S. denudatum, Gomiculariß tristis a j. 



Vedle lisejnikü i mecby ustupuji dosti do pozadf, tvofice Jon mensi 

 koberce neb nejcastöji kartackovite polstäfky. Tak rüstaji tu Jungermannia 

 saxicola, Hjypnum Molluscum, subsulcatum, II. Heufleri, Racomitrium su- 

 deticum, Dicränum fulvellum, D.longifolium, Leucodön sciuroides, Grimmia 

 Donniana, spircdis, elatior, Lescurea saxicola, Pseudoleskea catenulata, 

 Bryum pendulum, B. elegans, Encalypta apophysata, Andreaea rupestris, 

 A. petrophüa, Hylocömiüm OaJcesii, Barbula mucronifölia a p. 



Vyssi vegetace vübec chybi. Pouzo kde mofe balvanü jest jiz znaenö 

 zvetrale a vykazujo cetna volnä mista, usazuji se nejprve Deschampsia 

 flexuosa, Agrosfis rupestris, pak toz Lycopodium selago, L. alpinum a 

 chudicke Aspidium spinulosa»/, neb Homogyne alpina. Te]>rve na uvol- 

 nenych ssutich, kde müze kofeny dosähnouti pevneho, vyzivnebo substratu. 

 usazuje se i Idee, je reib, neb zakrsaly smrlc. Kol nieb pak zdrzuji se zmi- 

 nene druhy jiz cetneji, ano i Sitene inflata, Melandryum rubrum a p., 

 maji-li dost vlähy, se uebyti. 



Jine potnery panuji na ssutich v roklicb a na svazicb horskych. 

 Jsou bud piivodu glacialnibo, neb jsou to dräby lavinove, casto tez ssuf 

 skal ji i. Ty mivaji tez porosty mechu a lisejnikü, avsak eelkem necetne: 

 Grimmia Donniaiia, (I. elatior. Räcomitrium sudeticum, Andreaea petrophüa, 

 A. rupestris, Leucodön sciuroides, Rhizocarpon geographicum, Lecanora 



