131 



atra, Parmelia perlala, Pertusaria corctllinä, Gyrophora deusta a p. Avsak 

 velnii cetne usazuji se mezi balväny nektere vyssi rostliny. Tak zvläsf 

 vyznacna jest Crypto gram nie crispa, tvofiei casto velike skupiny, pak 

 Hieracium mpigenum a //. Scl/midtii,caste jest Lycopodium selago, Galium 

 hereynicuiu a sudetipum, Thymus cliamaedrys; v uvolnenejsi ssuti, zejmena 

 je-li jiz v päsmu lesnini, röstoü jiz statne vejafe Athyrium alpestre, As- 

 pidiuui spinulosum, A. montanum, je-li podklad ssuti dosti vlhky, i Mul- 

 gedium, Ran wicul its platanifoliits, Adenostyles alliariae, Prenanthes purpurea, 

 Geranium silvaticum, Digitalis ambigua, Rnmex ar'ifqlius, Melandryum 

 rubrum. Tato vegetace jest zvlasf vyznae'na pi*o ssnti lavinove. Misty 

 roste tu i Idee a jefäb. 



VII. Spolecenstva vodnf. 



Ütvary vodni jsou v Krkonosieh spoleceustvy, proti uimz spikla 

 se celä jejich pfiroda. Neuajdem ani vetsich rybnikü, ani zätocin f ieuich, 

 aby se vyvinula bohatä kvetena pobfezni. (Pänev Warmbrunnskä vymykä 

 se z naseho obvodu). Sveräzuou vegetaci maji jen bystfiuy borske a borskä 

 jezera — avsak i tarn jest kvetena nadmiru chudiekä. fiicni ütvary jsou 

 troelm vyvinuty na Jizefe, ale i ty omezuji se na nekolik jen druhü. 



21. Vegetace stojatych vod. 



(Sumpfevegetation.) 



Jest samozfejmo, ze neni-li u nas dosti rybnikü a podborskycb 

 jezer, jest vlastne i vegetace stojatych vod pro nas zjevem eizim. Maine 

 jen nekolik rybnikü v Jizerskycb horäch (pekny u Neuwiese), pak male 

 rybnicky u Noveho Sveta. 



Nejbohatsi vegetaci maji rybniky na Liberecku (Neuwiese a p.). 

 Tarn roste nejdäle räkosi: Glyceria aquatica, Scirpus lacustris, zfidka jen 

 pravy Phragmites communis. Po kraji roste obycejnä vegetace: Scirpus 

 paluster, silvaticus, Älisma plant ago, Yeronica beccabunga a anagaiis, V. 

 scutellata, Lysimachia vulgaris, Lythrum salicaria, Filipendula ulmaria, 

 Poa palustris, Glyceria. fluitans, Polygonum liydropiper, Myosotis scor- 

 pioides, Menyanthes trifoliata, Equisetum limosum, Molinia varia, Carex 

 acuta, C. vesicaria, Juncus effusus, Iris pseudacorus, Bidens tripartitus, 

 B. cernuus, Symphytum officinale, Mentha longifolia, Stachys palustris, 

 Scutellaria galericidata, Ranunculus flammula, Roripa sylvestris, R. palustris, 

 Malachium aquaticum, Geranium palustre, Epilobia, Oenanthe aquatica, 

 Peucedanum paliistre. 



Rybniky Novosvetske nemaji vübec räkosin. Obrüstä je spofe Juncus 

 effusus, pak Glyceria fluitans, Equisetum limosum, Galium palustre, Sym- 

 phytum officinale, MalacJiium aquaticum. I ostatni iriensi uädrze vodni 

 maji kvetenu velmi ebudou. 



22. Vegetace horskych jezer. 



Je-li vegetace rybnicna chudä v nasem obvodu, toz vegetace jezer 

 pfes svou sveräznost jest jeste chudsi. Na dne velikeho rybnika rostou 

 pfi vychodnim bfehu cele louky Isoetes lacustris, v hloubee asi 2 — 5 m, 

 takze pfi nizkem stavu vody da se dosähnouti. Jinak Veliky rybnik po- 

 strädä pobfezni vegetace vübec — pouze pfi vytoku jsou porosty Gly- 

 ceria fluitans. 



