132 



Malv rybmk ma ponekud vice druhü. l'ri jeho vytoku vzplyvä Ra- 

 nunculus aquatilis a Glyceria fluüans, bazinny bfeh jeho pak zarüstä 

 misty fidke Equisetum limosum, Carex Goodmoughii, Poa palustris & annua. 



Sem mohli bychom pfifaditi vegetaci raselinnych tinii, ktere casto 

 cele zarüstaji vzplyvavä Sphagria, zvläsf S. inundatum, nekdy tez vzply- 

 vave formy S. acutifolium, S. cymbifolium a p. Jinak nemaji vegetaci 

 skoro zadnou. Jen bfehy jejich obrüsta Carex limosa a Scheuchzeria pa- 

 lustris, vzäcne pak i Carex filiformis. 



23. Vegetace bystrin, potokü a rek. 



Vegetace studenych horskych vod proudicich nenf rovnez bohata. Na 

 kameui pfisedaji tu Lemanea, Chantransia, Batrachospermum, Fontinalis 

 antipyretica, Hypnum fluüans, Limnobium oehraeeum; Montia rivularis 

 roste vice v piscitych fecistich, rovnez tak Ranunculus aquatilis. Ve vetsich 

 fickäch rüstä i Glyceria fiuitans. 



Reky podkrkorosske maji tez dosti chudou kvetenu: Ranunculus 

 aquatilis, R. flvAtans jsou jedine vzply r vave rostliny vodni, pak Hildebran- 

 tia, Lemanea, Chantransia, Batrachospermum. Pfi bfezich — pokud nejsou 

 kamennite a skalnate, udrzuje se misty vegetace podobna rybnicne: Gly- 

 ceria fiuitans, Scirpus silv oticus, Veronica beccabunga, Lysimachia vulgaris, 

 Lythrum salicaria, Symphytum officinale, Malachium aquaticum. Tato ve- 

 getace pfechazi pak ve vegetaci poficnich porostü s Tanacetion vulgare. 

 Gnaphalium uliginosum, Rumex obtusifolius. 



Podobnou kvetenu, s cetnymi typy lucnimi, maji i pfikopy a ba- 

 zinna mista na lukäch. 



Dodatek: 



Kvetena polni a ruderalni. 



Ve vlastnim pohofi polni i ruderalni kvetena jest vzäcnä, omezujic 

 se na mala t)olicka bramborovä (Spergula arvensis, Galeopsis tetrahit, 

 Viola arvensis a p.) a ovesnä, neb blizkost obydli (Chenopodium bonus 

 henricus, Lamium album atp.). Souvisle plochy kulturni jsou jen na pfed- 

 hofi. Obvod näs jiz patfi do oblasti horske. Psenice pestuje se jiz jen 

 v nejnizsich polohach. Hlavni obilinou jest zito, ktere se dafi az asi do 

 800 m, uzrava i na stränicb u Roketnice. Vedle toho dülezity jsou bram- 

 bory, pestovane i v nejvyssich polohach, kde jsou jedinou plodinou, pak 

 oves, az do 900 m a vyse (na Rehhornu) uzrävajici, pfece vsak ve vys- 

 sieh polohach jen jako picni rostlina pestovany. Vysoko v horäch dafi se 

 jecmenu, ktery pestuji jeste pf. u Walschabud (vice nez 1000 m). Pofidku 

 se dnes jiz pestuje Bigitaria sanguinalis. Z lustenin jen krach a spatna 

 cocka se dafi. Z uzitkovych rostlin hojne se pestuje len (vegetace lnenych 

 poli mä nektere speciality: Cuscuta epilinum, Camelina foetida); konopi 

 snad dnes se vübec nepestuje. Pro pici pestuji i v horäch jeste: oves, 

 hräch, vikev, hrachor, zito. V üstfednim pohofi jiz ani v nizsich polohach 

 se obili nedafi, a tak mäme jiz na Novosvetsku, u Schreiberhau atp. pouze 

 hospodäfstvi lucni. 



Kvetena polni a rumni jest tudiz u näs asi z techto druhü slozena: 

 Agrostis spica venu, Avena fatua, Poa annua, Bromus secalinus. B. mollis, 

 B. tectorum, Triticum repens, Lolium temulentum (Harrachov), L. renwtum, 

 (ve lnu), Muscari botryoides, M. comosum, Omiihogälum nutans, Jv/ncus 

 buffonius, Ranunculus arvensis, Kubus caesius. Putentilla anserina, Vioia 

 cracca, V. sepium, V. hirsuta, I\ tetrasperma, Lathyrus tuberosus (Vrch- 



