134 



oarocich a schopnych zivota, aätlaku moderni vegetace pahorkatin ;i stfe- 



dolior centrälni Evropy. 



Znämky tohoto rozpeti ütvarü hercynskych pozorujeme nejeetnSji 

 na obvodu horstva, zejmena vsak na jiznich a jihozäpadnich svazich jelio. 

 Vzdyt ma Hereynie v techto krajich svou pevnou bastu na pamätnem 

 Jestedu, kde — jakoby chtela svemu sokn ukäzati svou silu a houzevna- 

 tost — dala svym ütvarüm rozvinonti se v plne jich räzovitosti — puste, 

 jednotvärne chudobe. A s teto sve vyspy zachvacuje cely okolni kraj, 

 pronikä stäle hloubeji do nitra bor. %e ovsem clovek mycenim lesü a vy- 

 susovänim bazin velmi jeji rozmaeh usnadnuje, zminili jsme se jiz vysc. 



Nejsilneji zhercynisovanä krajina jest okoli Einsiedln az k Liberci. 

 Zde proväzeji näs vsude smutne suche smrciny a bory, kde Deschampsia 

 flexuosa, Hieracium murorum a p. tvofi veskere bohatstvi podrostu. A präve 

 tak puste jsou pastviny s Centaurea jacea, Achillea, Hieracium pilosella, 

 a j. neb rozlehle vfesoviny, kde faeie nardovä, callunovä a bör&vkovä se 

 stfidaji. Vyznaeny jsou pro tyto vresoviny (präve jako na Jestedn) po- 

 rosty Pteridium aquilinum. 



Rovnez v üdölieh k jihu a jihozäpadu otevfenych, tak v ddolfcb 

 obou Nis, v üdoli Kameoice, Desne atd., lze pozorovati znacny vliv 

 hercynsky. 



Vyjdeme-li za Libercem od »Volksgartenu« do bor, jest näm bned 

 s pocätkü stoupati do pfikrych vrcbü suchyrni smrkovymi lesy s chudou 

 »hercynskou« kvetenou. Podrost tvofi hlävne jen boruvci, Deschampsia 

 flexuosa, vtrouseno Hieracium murorum, boreale, Melampyrum pratense a p. 



Teprve v sedle pfed »Hoher Bergem« vegetace se stavä pestfejsi, 

 ac stäle udrzuje räz podhorsky. Jsou tu mi'sty vyvinuty kräsne buc'my, 

 v nichz hojne vtrouseny jsou stink// a jedle. Kvetena jejicli jest dosti 

 bujnä, zejmena okolo cetnych pramenkü: skupiny kapradi Aspidium filix 

 mos, spinulosum, Athyrium filix feniina, cele porosty Oxalis acetosella, 

 Lamium galeobdolon, mezi nimi skupiny Aspidium phegopteris, dryoptetis, 

 u sameho pramenkü vyznacne Chrysosplenium oppositifoliüm, ;i okolo ve 

 vlhkem humusu mnozstvi Lysimachia nemorum, drobnä Circaea alpina, 

 Viiola silvestris, Epipactis latifolia, Lactucä muralis, Hi&racium murorum, 

 Monotropa, Prenanthes, Majanthemum bifolium v celych porosteeh, ze- 

 jmena uz na sussi püde, porosty Mercurialis perennis a Asperula odorata 

 jako vyznacne rostliny bukove, hojne je Melandryum sü-pestre, mezi lim 

 skupiny malin, ale i jednotlive boruvky. Okolo pramenkü, doJeji, zejmena 

 na mensich mokfadech spousty Myosotis palustris, Crepis paludosa, Carex 

 remota porüznu, jednotlive Orchis mdculata, cele skupiny Stellaria nemo- 

 rum, Petasites albus, Deschampsia caespitosa, Stachys silvatica, Tmpatiens, 

 na sussi az üplne suche püde v humusu plazi se Galium rotundifolium 

 (jinak v nasem kraji dosti vzäcnä rostlinka). 



Jak videti, mä kvetena räz jeste üplne podhorsky. A podobne uka- 

 zuji i louky lesni a paseky, stridajici se s lesnimi porosty, räz jeste niz- 

 sim polohäm odpovidajici. 



Louky ty jsou dosti suche, namnoze kulturou ochuzene. Rostou tu: 

 Älopecurus pratensis, Phleum pratense, Holcus laut/Ins, Arrhenatherum, 

 Anthoxanthum tvofi bJaVni porost, mezi nimz Festuca rubra, heterophylla, 

 Hypericum quadrangulum, uuzula campestris, Pimpinellb. säxifraga, Campa- 

 nula rötundifolioj, Silene inflata, Leontodonty, Alchemilla, Potentilla pro- 

 cümbens, casto cele i'acie Heraclea, Trifolium pratense a repens, Cirsium 

 palustre a p. 



Kräsne lesy, avsak dosti clmde, na sumavske upominajici, prostiraji 

 se odtud däle do bor, Jsou vesmes smrkove s podrostem borüvöi, mezi 



