135 



nimz nalezä jeste mfsty Aspidium phegppieris (asi zbytky pb bueicli), Ly- 

 copodium clavatum, vzacne complanatum, Melandryum rubrum, Gäleopsis 

 versicölor, Phyteuma spicatum, Calamagrostis arundinacea, krome posledni 

 vesmes jen jednotlive. Mezi Rudolfstalem a F riedrichswaldem objevuji se 

 tez orvni druhy horske: Homogyne alpina, Melampyrum silvaticum a drny 

 Galium hercynicum. Ale pfes to celä tato koneina, ac namnoze pfes 700 

 az 800 m vysoko polozenä nemä typickych lesü horskyeh, majic räz her- 

 cynsky. A tak ani okolo pramenkü nestihneme nie zvlästniho; zase jen 

 Stellaria nemorum, uliginosa, Epilobium palustre, montamim a p. Rozsähle 

 a cetne paseky zarüstaji: Deschampsia flexuosa, Agrosüs vulgaris, Gnapha- 

 Uum silvaticum, Hieracium muroruni, hievigatum, vulgatum a boreale, 

 Chamaenerium augustifoliuiu atd. Lesy jsou plny zulovych balvanü po- 

 rostlych koberci meebu, nebo casto i drnem Galium hercynicum. Jedno- 

 tlive objevuje se zde jiz vedle Salix caprea i Salix silesiaca. 



Podobneho räzu jsou i lesy po celem jiznim üboci bor Jizerskyeb. 

 Pouze kol vetsieb bystrin, tak Kamenice, Nisy, Desne, sestupuji borske 

 typy z üstfedi bor casto znaene bluboko, tak casteji Mulgedium, Ranun- 

 culus platauifolius, Cirsiuui- heterophyllum, Valeriana sambueifolia a p. 



Lesy stfidaji se tn na pokraji horstva s rozsäblymi komplexy kul- 

 turaieb luk, na niebz roztrouseny jsou horske osady. Pekne vyjimaji se 

 tu jednotlive skupiny stromovi, zejmena smrkü, bukü a Menü upro- 

 stfed luk. 



Louky ty maji na pf. u Friedrichswaldu namnoze jiz räz horsky. 

 Roste tu vedle obecnycb Cirsium palustre a oleraceum i C. heterophyllum, 

 Gerauiuni silvaticum, Myrrhis odorata, Hypericum quadrangulum, ale 

 i podborskä Sanguisorba officinalis a Heracleum, ktere zvläste pak na 

 lukäch nize polozenych, tak u Josefodolu, Smrzovky a p. nabyvaji samy 

 pfevahy. Tarn jiz horske typy nepfichazeji, za to ale typy podhorske se 

 mnozi. Tak misto Gerania süvatica roste G: pratense, Cirsium oleraceum 

 a p. Ze na zädne louce zpravidla neehybi ani Polygonurn bistorta, jest 

 ovsem samozfejmo. 



Zajimave jsou nektere lesni raseliny, na nichz nalezeny rostliny 

 v nasem obvodu vzacne neb i chybici. Tak u Grenzdorfu roste Lycopo- 

 diuni inundatum, u Neuwiese Carex dioica, u Grünwaldu Calla palustris. 

 Zejmena rozsähle raseliny okolo Neuwiese (does vsak namnoze tez vy- 

 susene), pfedevsim okolo rybaika Blatneho a pod Oelberkem maji mnoho 

 spolecneho s raselinami na Jizeräch (udävä se i Betula nana). 



Paselinne pänve okolo Neuwiese obklopuje rozsählä obora Friedricbs- 

 waldskä, lesy räzu ponekud bazinnebo. Jsou to vetsinou nizke pomerne 

 smrciny s podrostem borüvci, ale s mnozstvim trav; zejmena cele porosty 

 tvofi Deschampsia flexuosa i caespitosa, Calamagrostis arundinacea, fideeji 

 i C. villosa, Luzula albida, mezi tim pak na volnejsicb mistech a v mechu 

 hojne Trientalis, Homogyne, Blechnum, Galium liercynicmn, Aspidium phe- 

 gopteris, Dactylis, Veronicq chamaedrys a officinalis a p. Mokfady cho- 

 vaji porosty Petasites albus, Epilobium obscurum, palustre, Cirsium he- 

 terophyllum, Galium palustre a uliginosum, Carex eclvinata a t. p. 



Podobnä jest kvetena pasek, kde Deschampsia flexuosa a Calam- 

 agrostis arundinacea pfevlädaji; hojne jsoui Carex leporina, Molinia varia, 

 Calamagrostis villosa. Tento räz mä cely komplex lesü az k Holubniku 

 a pramenüm Kamenice. Zmeny jsou jen nepodstatne. Tak misty hojaost 

 brusiu, neb pfimiseue huky (ria svazicb), v jiehz spolecnosti ihued se 

 objevi Polygonatum vertic'dlatum, Luzula pilosa a p. Salix silesiaca jest 

 jiz dosti castym zje'vem; 



