137 



Pestfejsi kvetenu maji ovöem mokfady, zejmena kde se skalnatych 

 sträni stekaji cetnejsi pramenky a svlazuji bohaty huinus cetne tu fo- 

 stoucich bukü. Tu tvofi cele porosty Petasites albus, jinde Äthyrium 

 filix femina neb Impatiens noli längere, jinde zase Stellaria nemorum 

 nebo Oxalis, Chaerophyllum hirsutum, A je zase proväzi fada näm jiz 

 znämych druhü, jeste i Mercurialis perennis, ktere s Festucou calamarii, 

 Aspidiem phegopteris a dryopteris ukazuji na räz bucinny. Ve vyssich 

 polohäcb bukü ubyvä, ano mizi konecne üplne; tarn objevuje se Homo- 

 gyne, Ranunculus platanifolius, Blechnum spicant, Streptopus, a teprve 

 nad vodopädy Mulgedium alpinum. A za nedlouho vystfidä Äthyrium, 

 alpestre v hustyeh porostech ostatni kaprade. Na sussich mfstech tvofi 

 vyhradni porost zelene koberee Deschampsia flexuosa, mezi ni drny Ga- 

 lium hercynicum a trsy Potentilly torm'entilly. Takovy jest räz lesü pod 

 Polednimi kameny, plnycb zulovych balvanü, jimiz prodirä se temef ne- 

 schüdnä stezka »Zickelsteg«. 



Jakmile dostoupime sedlovite plane mezi horami Jizerou, Poled- 

 nikem a Holubnikem, zmeni se scenerie räzem. Nizky, fidky les smr- 

 kovy zarüstä tyto bazinate plane, porostle temef vyhradne travinami: 

 Deschampsia caespitosa, Calamagrostis arundinacea, C. villosa, Juncus ef- 

 fusus, na vyscblych plochäcb pak Deschampsia flexuosa a Nardus stricto. 

 Okolo pramenkü bojne roste Carex echinata a canescens, v mechu Trien- 

 talis, mezi kofeny Lycopodium annotinum, jinde drny Galium hercynicum. 

 A vsude temef nepfehledne porosty borüvek s nehojnou brusnici. Yacci- 

 nium uliginosum vyhledävä pouze prave raseliny, tak pfikl. »Brand«, 

 »Wolfswiese« a p. Kde jest rozleblejsi svetlina — loucka — roste i Mo- 

 linia coerulea, Eriophorum vaginatum, Luzula sudetica. U Stolpisske silnice 

 objevuje se Hieracium gothicum a suecicum, a brzy po te porost klecövy. 



Tu jiz pfichäzime do mist, kde bazinnä scenerie dostupuje sveho 

 vrcbolu na raselinäch luk Öihadlove a Kosodfevinne. Obe maji kvetenu 

 podobnou. Raseliniste ta tvofi temef vyhradne porosty Scirpus caespi- 

 tosus, na vlhcich mistech Eriophorum vaginatum, az i eiste porosty Spha- 

 gen. Na vysycbajici raseline Vaccinium uliginosum, k nemuz po kraji 

 druzi se F. vitis idaea a myrtillus a Calluna. Na raseline jsou cetne male 

 tüne s Carex limosa a Scheuchzeria palustris. Ostatni raselinne typy sou- 

 stfeduji se na mechatinäch sphagnovych: Oxycoccos, Empetrum, Andro- 

 meda, Drosera rotundifolia, Carex pauciflora, C. canescens a pod. Louka 

 Kosodfevinnä mä kvetenu chudou, tüne nepatrne, za to vsak rozsahle 

 porosty Pinus pumilio; ty na vlastni louce Öihadlove chybeji, az teprve 

 na sev.-zäp. konci na vyschle raseline tvofi ve vfesovinach znacnejsi po- 

 rost, o nemz vyse jsme se zminili. 



Brzo za temito raselinisky zdvihä se nejvyäsi vrchol üstfednibo 

 pohofi, sirokä hora Jizera (Siehhübel) 1125 m n. m. Jeji üboci kryje 

 krasny prales horsky, typicky, s nizkymi, fidkymi smrky, plny vyvratü 

 a zulovych balvanü, zarostly nepfehlednym houstim mohutnych vejifü 

 kapradin (hlavne Äthyrium alpestre), mezi nimiz Melandryum silvestre, 

 Senecio nemorensis a p. jsou nevtiravou pfikrasou. Zde jest nejzazsi sta- 

 novisko Veratra Lobeliana, a pod zulovymi skalisky na vrcholu mala 

 kfoviska klece; jest to jediny vyskyt klece v Jizerskych horäch na püde 

 neraselinne, skalnate. 



Lesy pod Jizerou a däle k Male Jizefe jsou zase celkem ehude 

 s podrostem boruvöi, Deschampsie, Calamagrostis, a mezi tim jednotlive 

 Yeratrum, Melandryum silvestre, Blechnum spicant, Rumex arifoliws, Lu- 

 zula pilosa. Na pasekäch a holych paloueich vedle Nardu a Deschampsie 

 tez hojne Juncus squarrosus a Molinia, 



