138 



Jakraile blizime se raselinne panvi na Male Jizere, nabvva les 

 vzdy vice a vice opet räzu lesü bazinnych s vyhradnim podrostem hö- 

 rn vek, Calamagrostis a Deschampsia ftexuosa, s hojnou Trientalis a llhrli- 

 num,& pocinaji se objevovat casteji jefäby a bfizy fBetula pubeSeens). 



Jest to zajimavy utvar, tyto raselinne lesy, ktere obklopuji nejcn 

 tuto Malöu Jizerskou pänev, ale setkäväme se s niini i na Velke Jizer, h 

 louce, zejmena v typickem vyvoji smerem ke Kai Istalu, prosli jsmejimi 

 ve zminene panvi mezi Jizeron a Holubnikem, u Neuwiese a j., a v po- 

 dobnem vyvoji najdeme je i na raselinäch na pomezi lesniho päsnia Krko- 

 nos. Stromy jejich jsou pomerne nizke, nie robustni, nepfilis huste ro- 

 stouci. Podrost jest nejvys jednotvärny: bomvci, casto porost Vaccinium 

 üliginosum, jindy celä puda zarüstä zelenym drnem tenkych listn l><- 

 schampsia ftexuosa, jinde trsy Calamagrostis arundinacea. K nim druzi 

 se ojedinele jine druhy: Trientalis, Blechnum, Homogyne, Aspidium spi- 

 nulosum a pod. Pravili jsrae, ze lesy ty upominaji zive na lesy v po- 

 meznim päsmu lesnim krkonosskem na raselinäch rostouci. A vorn, 

 i tyto lesy v pänvich jizerskych znaci nam hranici vzrüstu stromoveho: 

 s jedne strany buji kräsne hvozdy horske, na druhe strane plazi se nizka 

 klec po raseline. Pouze pomer je obräcen — hvozdy zarustaji hfebeny 

 hör, »hole« klecove rozprostiraji se v lidoli! de to zajimavy zvrat päsem, 

 ktery provazi näs vsude na ehladne püdö raselin, kterä vykonävä po- 

 dobny vliv (ovsem asi tez chudobou zivnych soli) jako drsne klima vv- 

 sokohorske. A raselinne pänve Jizerskych bor jsou pfikladern pfimo 

 klasickym. 



Pfi pramenech Velke i Male Jizery sifi se rozlehle pänve raselinne 

 Velkä a Mala louka Jizerskä. Raselinne tyto kotliny jiz svyin räzem 

 lisi se od raselin krkonosskych. Upominaji zive na raselinne pänve su- 

 mavske kol Kvildy a pod Roklanem. Yyplnuji rovnez jako tyto byvale 

 pänve jezerni, ktere poznenählu raselina zarostla. I vegetace jejich je 

 shodna s vegetaci raselin sumavskych a znacne odchylna od raselin krko- 

 nosskych. 



Räz vegetace u obou Jizerskych luk je tyz. Zivä raselina pokryvä 

 dnes jiz dosti male casti panvi, zejmena na Male louce hlavne jen na jv. 

 omezene. Sphagneta pokryvaji hlavne nejblizsi okoli tüni a st ruh raselin- 

 uych. Vüdci mech zastupuji vedle obeenych druhü vzäenejsi S)>h. Mol- 

 luscum, Dusenii, leres, fuscum (mnozstvü), rubellum (mnoho), riparium. 

 V hlubokych tünich vyvinuly se vzplyvave l'ormy Sphagen, a kol bfefaü 

 jejich tvofi porosty sivä Carex limosa se Scheuchzerii palustris. V okoli 

 tüni hojne rüstä Drosera* rotuiidifolia a jemnä Carex pauciflord; na Velke 

 louce nalezena byla i Drosera intermedia. Hojnejsi jsou vysyehajici me- 

 chatiny, cele propletene kminky Oxycoccosu (na Velke louce tez (). ma- 

 crocarpa), Andromedy, mezi nimi Juncus filiformis, Carex canescens, tur- 

 fosa, Oederi, na Velke louce na jednom miste eely porost subarktickö 

 ('. ehordorrhiza. Podobnä stanoviska vyhledaly na Velke louce Epilöbium 

 nntans a vzäcny Ttiibus chamaemonis] 



Vyznacne jsou pro jizerskä raseliniste rezave poi'osty Scirpus cae- 

 spitosus, kterä vedle Eriphorum vaginatum pokryva nejvet§i 6asi vysy- 

 chajicich raselin. Mezi ni zhusta roste I/uzula sudetica & Carex canescens. 

 K hojnym zjevüm raselinnym nälezi i Potentilla erecta (= tormentilla). 

 Kde vysychäni jeste vice pokrocilo, spatfujeme porosty Vaccinium uli- 

 ginosum, jinde Empetrum nijirum, nedaleko silniee mezi Kobelhäuser a 

 Iserhäuser na louce Jizerske, v blizkosti zminenelio porostu < . ehordor- 

 rhiza i Betula nana. Tu nastupuji jiz i rozsähle porosty hosodfeviny. 

 A tu präve jest nejpozoruhodnöjöi shoda veskeryen raselin naseho po- 





