141 



II. Vlastnf Krkonose. 



1. Novosvetiskq. 



Opravdu ütulno jest v tomto zakouti nasich hör. Smavä, zelenä 

 kotlina prostirä se uprostfed rozlehlych hvozdü a na ni roztrouseny ma- 

 lebne osady Novy Svet a Harrachov. Se tri stran stfezi velikani horsti 

 toto klidne üdoli dosti rozlehle, nestisnene. Celä fada bystfin horskych 

 zavlazuje hojnä luka üdolni a spechaji pak sdruzeny ve statnou Mumlavu 

 do Jizery, jez pfijimä je v nädhernem üdoli pod Janovem (Johannestal) 

 ve svou naruc. A coz pustime-li se podel Mumlavy vzhtiru, temnymi 

 temi hvozdy do klinu hör, tarn teprv spatfime pravou horskou pfirodu! 

 S obou stran sviraji majestätni hory üzky üval ficky, kterä tisicerymi 

 skoky, tu detskymi, jinde odväznfmi, razi si cestu pf es nastrahy balvanü 

 a üskali do slunne kotliny pod Öertovym vrchem (Teufelsberg, 1007 m), 

 bdicim nad bilymi domky harrachovskymi. Se vsech stran hrnou se 

 v rychlem poskoku do Mumlavy bujne jeji druzky, pfinäsejice ji vody 

 s vysoka hfbetü horskych — pramenky s Plesi (Blechkamm, 1210 m). 

 Lyse hory (der Kahle Berg, 1343 ni) a Kokrhäce (Kesselkoppe, 1434 m) 

 po jedne strane, bujne bystfiny z rozsählych slati u VosecM boudy a na 

 Mrtvem a Lubosslcem vrchu (f odtenwürgberg, 1123 m, Lubocher Berg, 

 1250 m) se strany druhe. A cely ten dül pestfi se bujnou vegetaci hor- 

 skou, hrajici tu bell pryskyfnikü (Ranunculus* platanifolius), tarn modfi 

 mlecivce (Mulgedium alpinum) a kakostü (Geranium silvaticum), nachem 

 vesenek (Prenanthes purpurea) a knotovek (Melandryum rubrum). Jinde 

 zas zäfi strane zlatou zäplavou starckü (Senecio nemorensis) nebo stkveji 

 se nadhernym azurem elegantnich hofcü (Gentiana asclepiadea). A do te 

 hry barev misi se vesely zpev horskych pevcü, penic, skfivanü a drozdu 

 — vse splyvä s tajemnym sumem hvozdü v jediny velebny hymnus, 

 vznäsejici se k jasne klenbe horskeho blankytu. A v podvecer, kdy za 

 svitu luny chodi hrdi jeleni a plache srny ukäjeti svou zizen ke kfrsfä- 

 lovym tünim bystrych vod, jakobys citil v tom velebnem tichu hvezdne 

 horske noci vznesenou harmonii vesmiru, plnici nitro lidske a ladici city 

 jeho divnymi tony, jakousi opojnou touhou pochopiti, sbliziti se s veleb- 

 nym Duchem Pfirody. — 



Kvetena v techto kräsnych üdolich a kotlinäch rozvila se v einem 

 bohatstvi bujne horske vegetace, byf nedostihovala mnozstvim druhü 

 plne hyfive pestrosti flory üdoli Bele (Weisswasser) neb dolu Obfiho. 



Zäklad vegetace na Novosvetsku tvofi rozsähle hvozdy smrkove. 

 Buciny jsou zjevem jeste dosti castym (ac dnes kulturou mizeji v nizsich 

 polohäch) a krom toho buk namnoze velmi cetne pfimisen jest porostüm 

 smrkovym, zejmena v üdolich a kotlinkach, vykonävaje pak znacny vliv 

 na slozeni podrostu lesniho. 



Rozdil mezi dolnim a hornim stupnem horskych lesü jest zde jiz 

 velmi pfesne vyznacen (zejmena v üdoli Mumlavy, mene okolo Mrtveho 

 vrchu) typickym uvolnenim porostü lesnich a obohacenim kveteny druhy 

 subalpinskymi. 



Pro dolni stupen v celem jeho rozsahu jest zejmena vyznaöno 

 Blechnum spicant, Lycopodium annotinum a cetne jevnosnubne, namnoze 

 tytez druhy, jez uvedli jsme v casti vseobecne (kde slouzily nam lesy 

 novosvetske vedle Sedmidoli za vzor). Hojnou jest na Novosvetsku Ve- 

 ronica montana, eimz odlisuje se tento obvod od Sedmidoli a blizi se 

 horäm Jizersk^m, k nimz vlastne tvofi pfechod vzhledem k ostatnim 

 cästem Krkonos. Mulgedium alpinum a Ranunculus platanifolius tvofi 

 zde kräsne skupiny i v nejnizsich polohäch, sestupujice az k Janovu pod 



