142 



Novym Svetem, ba oba (jak jsme se jiz zminili) dokonce pronikaji jeSte" 

 podlc Jizery pod Wurzelsdorfem az skoro k Pasekäm; Thalictrum aquir 

 legiaefolium a Streptopu's amplexifolius sklanoji sc nad bystfinami vröu- 

 benymi Chrysosplenium oppositifolium jiz nad Janovera (a.si pfi 600 >»). 

 Nad Novym Svetem a okolo Harrachova jsou zvläsf pekne vyvinut} 

 ütvary lesnich mokradü, zejmena pak na svazieh Mrtveho vrchu dosa- 

 huji typickeho rozvoje stupfioveho. Nejvyssi patro tvofivaji tu mokrady 

 s temef cistymi porosty Equisetum silvaticum, kde nancjvys jen Orchis 

 macalata zpestfuje tvrdou zelen pfeslicky. S techto vysokych plosin kle- 

 saji pramenky po svazieh, bräzdice si cestu mezi kofeny stromü a hu- 

 musem. Tu kolem nieh velmi casto nachäzime histera cordata, a kde jest 

 svah ponekud mirnejsi cele porosty Circaea alpina, vedle jinych typü to- 

 hoto ütvaru. Nejnizsi stupen tvofivaji pak rüzne facie mokradü, nejca- 

 steji facie Chaeröphyllum hirsutum neb Crepis paludosa. Takto typicky 

 vyvinute mokrady jsou na Novosvetsku dosti caste. Zbusta vsak aale- 

 zäme, zejmena dolni a stfedni patro nekolikrate se opakovati, casto pak 

 obe ano i vsecka tri patra splyvaji. Tak stava se zejmena pfi vetsich 

 kotlinkäch v üdoli. Za läznemi v Harrachove — abychom uvedli pfiklad 

 — obepina tok Bele (Weisswasseru) po obou bfezich zivä zelen lesnich 

 lucin, na nichz cetne stoji stare smrkyajedle uprostfed pestre vegetacc. 

 Kol bystfiny soustfedila se bujnä vesetace horska, v niz dominuje Mul- 

 gedium, Prenanthes a Rauunculus platanifolius. Dale pak na bfebu na 

 iueinäch, jejicbz podklad tvofi namnoze sterk a pisek s hör naneseny, 

 vodou prosäkly, pfevlädaji na celych plochäch namnoze eiste porosty 

 Chaeröphyllum hirsutum, jinde Deschampsia caespitosa neb Crepis pa- 

 ludosa, fideeji Equisetum silvaticum. Okolo jednotlivych stromü a trouch- 

 nivyeh pafezü, kde jest püda bohata bumusem a sussi, rostou cele ko- 

 berce mechü, zejmena r. Poh/trichum a Milium, a mezi nimi neznä Li- 

 sterä cordata, Circaea alpina, Verönica montana, Epilobium montanum. 

 Listera cordata a Verönica montana jsou vseobecne rozsifeny na Novo- 

 svetsku, ac Listera byvä jen nebojna na svych lokalitäcb. Verönica roste 

 i na zapadnich svazieh nad Novym Svetem smerem k Karlstalu, chybi 

 vsak vlastnimu üdoli Mumlavy. Epilobium montanum jest vsude zjevem 

 hojnym a vyznacnym. Obecnou jest na mokfinach novosvetskych Viola 

 palustris a Chrysosplenium alternifolium. Na üboci Certova vrchu jsou 

 mokrady, kde pfevlädä namnoze Deschampsia caespitosa a Crepis palu- 

 dosa a hojne roste Primula elatior. 



Vetsina lesü na novosvetsku ma rozsahle podrosty borüvkove (Vacci- 

 nium myrtillus) — V. ritis idaea jest fidcf. V takovem Suchern lese pak 

 jest kvetena velmi chudä, chovajie vedle Deschampsia flexuosa skoro jen 

 Melampyrum. pratense a silvaticum, jimiz casto cele plochy se zloutnou. 

 Rostou obycejne oba pohromade, pouze svahy nad Novym Svetem ke 

 Striekerhäuserüm posträdaji M. silvaticum. 



Kde sussi lesy maji hojne humusu, stihneme hojne hrusticky (l'i- 

 rola minor a seeunda), ojedinele tez Monesis uuiflora. Monotropa roste 

 velmi pofidku, tak na svazieh u Strickerhäuserü a okolo Harrachova, 

 misty i ve var. glabra. Hojnä jest ve vsech üdolich neznä Trientalis eu- 

 ropaeq a Polygonatum verticillatum. Na Certove vrchu roste ojedinele 

 v mohutnych trsech Aspidium lobatum, na »Rumpellochu« Lycopodium 

 selago a Nephrodium oreopteris. Na trouchnivych parezich pod bilky na- 

 leznem tu a tarn Corallorrhizu, pfevzacne i Epipogon. 



V dolnira päsmu horskyeh lesü stihneme velmi casto rozsahle vfe- 

 soviny, jejicbz vegetace jest vsak velmi chnda; pfevlädä obycejne Cal- 

 luna. Zajimave jsou vfesovinky u Sedmidomi novosvötskeho v oiladem 



