143 



smrci. Jsou tvofeny celymi porosty Lycopodium clävütum, misty pak 

 vzäcuym L. cham'aeeyparissüs vedle L. complanatum; L. selagö se sem 

 ödväzilo do smref. 



Z nejblizsiho okoli novosvetskeho tfeba si jestö vsimnouti cetnych 

 mytin s peknou kvetenou. Byvaji zarostle statnymi malinniky (ostruziny 

 jako vübec na celyeh Krkonosich skoro iiplne chybejü), mezi nimiz roste 

 rudä Sambucus racemosa, a rozsoehnte kfe Lonicera nigra. Zlate starcky 

 Senecio nemo'rensts (S. Fuchsii u N. Sveta neni), Solidago virga aurea, 

 nachove Chamaeneriiim angustifolium, statne pchäce Cirdum palustris a 

 cele porosty Senecio süvaticus neb i viscosus s misencem jsou nejbojnej- 

 simi zjevy pasek. Kdyz pak tyto rostliny jiz k podzimku zacinaji od- 

 kvetati, tu znovu vzplane celä mytina nädherou kvetü — rozkvetajif azu- 

 rove horce Gentiana asclepiadea, pravä ozdoba zdejsi kveteny. 



Tim asi vystihli jsme räz doleniho stupne. Kvetenu pestfejsi i buj- 

 nejsi hosti stupen horni, ktery vykazuje na novosvetsku nektere odchylky 

 od vseobecneho räzu. Nejlepe se s nim seznämime, podnikneme-li vylet do 

 romantickebe dolu Mumlavy. 



Dolem timto vede näs peknä turistiekä silnice, t. zv. cesta Harra- 

 chova. Mumlava sviräna s obou stran horskymi velikäny smelymi skoky 

 vrhä se pfes balvany, huci ve skalnatyeh tesninäch, tvoffc malebne pe- 

 feje a vodopädy. Nadherne toto divadlo dosahuje skoro na samem do- 

 lejsim konci üdoli sveho vrcbolu tfemi mobutnymi vodopädy, z nicbz 

 stfedni, nejvetsi patfi k nejimposantnejsim zjevüm celebo pobofi. Mu- 

 mlava jiz jako yetsi ficka asi 10 m sirokä vrhä se tu do propasti s vyse 

 vice nez 9 m, hucic a jekotem pfehlusujic eele okoli. Malebnost vsech 

 slapü zvysuji temne tüne »Certovy kotle« (Teufelskessel) nazyvane, 

 misty az 5 m bluboke. 



Vegetace dolu toboto jest velmi bujnä. Nejdolejsi cäst, zejmena 

 okoli vodopädü jest jeste v dolenim päsmu lesü horskych. Nadherne 

 skupiny mlecivce (Mulgedinm alpinum) a Ranunculus *platanifolius pro- 

 väzeji näs celym dolem. Hned za sindelärnou harrachovskou jsou sub- 

 alpinske mokfady s Paris, Myosotis scorpioides, Orchis macülata atd., 

 uprostfed niehz jest na jednom miste znacnä tun, celä zarostlä Carda- 

 mme Opizii. Okolo vodopädü jest kvötena obzvläsf bujnä. Vsude vroubi 

 feku velike listy Petasites albus, mezi stromovim prosvitä nachove Me- 

 landryum silvestre a statnä Prenanthes, kol ficky usadily se i nektere 

 lucni druhy: Phyteuma spicatum, Polygonum bistorta, Cirsium hetero- 

 phyllion, mezi nimi pak ojedinele a jako ostychave zvedaji se horske 

 druhy z vyssich poloh vodou splavene — Veratrum * Lobelianum, Aco- 

 nitum rostratum a nachovymi plody se stkvici Streptopus amplexifolius. 

 V mechatinäch plazi se Lycopodium annotinum, tarn pak, kde meeh na- 

 sakuje vodou nejakeho pramenku s Alchimillou *alpestris, veselä svä zlutä 

 ocka otvirä Lysimachia nemorum. Ze ani kräsnä Gentiana asclepiadea ne- 

 chybi, rovnez jako vsudybyl Homogyne alpina a Blechnum, jest samo- 

 zfejmo. Bujnou vegetaci doplnuji statne vejife kapradin, mezi nimiz 

 Athyrium filix femina pfevlädä; Ath. alpestre dosud chybi. Hojne zje- 

 vuje se i pekne Geranium silvaticum a Valeriana sambucifolia, fidceji pak 

 mezi smrcim vyhlizi Rosa alpina. 



Kdyz dostoupili jsme asi vyse 900 m (asi pul hod. cesty nad vodo- 

 pädem), zacinaji typy subalpinske vystupovati cetneji a cetneji, typy 

 nizsich poloh mizi, vegetace dostävä novy räz. 



Prvni tj r py, jez upoutaji nasi pozornost jsou vüdci rostliny toboto 

 stupne horskych lesü: Athyrium. alpestre a Adenostyles albida, jez rostou 

 hojne a to obycejne s Mulgedium alpinum, Prenanthes a Ranunculus* 



