144 



platanifolius, Neschäzi In ovSem ani Majanthemum bifolium, Streptopus 

 amplexifolius, Polygonatum verticillätum a cetno ostatni rostliny horskych 

 lesü. Pfi Mumlave tu a tarn stoji ozdobiwi skupina Aconitum rostratuni. 



Üim vyse stonpame, tini cetneji vystupuji rostliny subalpinske. 

 Horni stupen horskych lesü totiz — j;ik jiz z pfedu jsrnc jej popsali — 

 tvofi organickou snies ütvarü lesnich a lucnicln A to pözorujeme velmi 

 peknö i v üdoli mumlavskein. Stromy jsou nizsi, rozlozitüjsi, stoji vsak 

 namnoze v oddelenych skupinäch, mezi nimiz bnji na svetlyeh, vihkycli 

 mistech pestra kvetena horskych luk. To jest jiste" pficinou bojneho vy- 

 skytn vysokohorskyeh typü v tomto päsmu. V üdoli mumlavskem jest 

 stupeü horni nejrazoviteji vyvinut okolo male M unilavy az pod Voseckou 

 boudu a na svazich Lyse bory, tudiz äsi okolo 10f)0 — 1150 m. Tu stihneme 

 vegetaci velmi bohatou, zde roste jiz hojue peknä Potentilla aurea, .statne 

 Veratrum *Lobelianum, Rumex arifolius a celä fada jinych druhü: Vale- 

 riana sambucifolia, Geranium silvaßcum, Thalictrüm aquilegiaefoliwh&j. 

 v prüvodu rostlin i dole jiz bojne pozorovauych, tak Hypericum qua- 

 drangulum, Melandryum silvestre, Volygonum bistofta a cetnych jinych. 



Lesy stäle fidnou, vegetace subalpinskä nabyva vzdy vice pfevahy 

 nad rostlinstvem lesnim, az konecne otevfe se pfed nami rozlehla plan 

 Navorske louky, kde Mumlava sbirä sve prameny; v pravo bnji alpske 

 luciny Krahonosovy rüzove zahrädky, prave to kvetuice horske na sz. 

 svazich Kokrhace. Nez koutek ten jest jiz soucästkou päsma vysoko- 

 horskeho i pojedname o nem pozdeji. 



Pfi nasi pouti Mumlavskym dolem nesmime pominouti ani jeho 

 nedostatkü vüci obdobne vegetaci dolü ostatnich. Tak Aconitum napellus 

 jest zjevem velmi vzacnym; celemu üdoli schazi Geum rivale a Senecio 

 rivularis, marne namahali bychom se nalezti na vlhcinach Bartschia al- 

 pina, Siveertii neb Viola biflora. Bfehüm Mumlavy schazi razovity Car- 

 duus personata, luciny postradaji ozdobne Viola lutea. 



Take v rozsifeni rostlin jevi üdoli Mumlavy nektere odchylky. 

 Blechnum spicant a Dryopteris phegopteris stoupaji az temer po samou 

 hranici lesni. Hojna jest tu Listera cordata, zhusta vyskytuje se i Coral- 

 lorrhiza innata. Dülezito jest i dosti caste vyskytovaui Juncus squarrosüs. 

 Veskere tyto odchylky pfiblizuji Mumlavsky dül üdolim Jizerskym. 



Üdoli Seifenbachu, üstici z jihu do Mumlavy, jest ponekud od- 

 chylno od üdoli Mumlavy. Seifenbach prameni na jiznim svahu Plese, 

 oddeluje pak svym tokem Öesky hfeben od t. zv. Viel plane (Wolfsplan) 

 nad Roketnici. Celym skoro tokem svym nalezi Roketuicku — tedy jiz- 

 nim pfedhofim Krkonos — kdezto od üdoli Mumlavy doli jej vysokv 

 Blechkamm. Teprve koncem sveho toku u vsi Seifenbachu obraci se k se- 

 veru, kde prorazi Cesky hfeben hlubokou rokli Seifenbasskou u Harra- 

 chova, oddeluje tak Certüv vrch od Ceskeho hfebene a üsti brzy po te 

 do Mumlavy. Vegetace Seifenbasskebo üdoli vykazuje tedy jednak vztahy 

 k jiznim pfedhofim resp. k Roketuicku, jednak k Novosvetsku a Jizer- 

 skym horam. 



Lesy jsou v tomto üdoli namnoze mlade, huste smrciny, ktcre vv- 

 stfidavaji cetue rozsahle mytiny s nizovitou jicb kvetenou. Lesni kve- 

 tena jest dosti chudä (Adenostyles schazi), tvofi ji namnoze jen podle 

 potücku statne Mulgedium, RänuncUlus* platanifolius a huste poroety l'cta- 

 sites albus a Chaeropftyll um hirsutum, pfi potoku spatfime Streptopus ani' 

 plrxifolius, Rumex arifolius, casto pak vysokohorskou Cfepis firaudifloro, 

 splavenou s horskycli luk na Tjyse hofe, jednotlive i Campanula* Scheuch- 

 zeri, stejneho püvodu. Nad Sablenbacbem stibneme i Poa Chaiani vor. 

 remota. Chudobu kvßteuy lesni zpüsobuje nedostatek pravidelne vlahy 



