145 



(v üvodi oeni raselin), takze vyvinuly se lesy suche, poloxerofilni; 

 v nichz jen cetne Blechnum spicant a Homogyne zastupuji horskou 

 kvetenu. 



Zajimave jsou louky u vsi Seifenbachu na svaziek Ptacince (Vogel- 

 steiu, 940 m) ve vysi asi 800 tri, Jsou namnoze jeste zeela ve stavu pü- 

 vodnim. S Ptacince, zavlazuji je cetne pramenky, a tak kotlina tato pfi 

 dostatecne vläze a chränene poloze nabyla vegetace zvlasf räzovite. Louky 

 zdejsf jsou jednak facie Polygon,! in bistörtä, jednak facie Cirsium hetero- 

 pkylluin a Phyteuma spicätum. Ackoliv nadmofskä vyse neni znacnä, zdobi 

 louky tyto i Veratrum* Lobelianum a Potentilla anrea, kterä tu dostupuje 

 (isolovane) nejnizsiho bodu sveho rozsifeni; pamätrjy jest vyskyt bodläku 

 Carduus personata pfi samem Seifenbachu, kteryzto druh v cele teto casti 

 pohofi jinak vübec neroste. I hojnä Imperatoria ostrutkium zasluhuje 

 zminky. Bfehy potocni lemuje pfehojny Bumex alphius. 



V sedle mezi KaltenberJcem a Certovym vrchem u myslivny kalten- 

 berske jsou tez peknä mensi Inka liorskä, pamätna jako nejzäpadnejsi 

 krkonosskä lokalita Hieraciuin aurantiaeum. Pfi ceste pak od myslivny 

 do Seifenbachu rozklädaji' se pekne buciny se svoji räzovitou kvetenou, 

 kde zejmena Äspidzum dryopteris a Majanthemum zarüstaji cele plochy. 

 Na Certove vrchu jest vsude hojny Streptopus ampJexifolius. 



Nezli se rozloucime s Novosvetskem, musime venovati jeste pozor- 

 nost severni jeho cästi, kde na svazich Mrtveho vrchu a vybezcich hlav- 

 niho hfbetu krkonosskeho jsou rozsähle raseliny. 



Na raseliny ty pfivede näs cesta üclolim Kamenneho potoka, vedouci 

 k znämemu vodopädu Plattenfallu. Üdoli nechovä zvlästnosti, proto je 

 pomineme, a vystoupime za Plattenfallem pfimo k Alfredove budce, kde 

 jest nejrozsahlejsi ra.seliniste. Raselinj- tyto jako vübec raseliny novosvet- 

 ske jsou jiz typu krkonosskeho — jsou to raseliny hrebenove nebo sva- 

 hove (Kamm- a Hangmoore). Jsouce z velke cästi odvodneny, pozbyvaji 

 poznenählu sve flory. Jsou porostle cetne smrcim, nizkymi stromkj^ roz- 

 trousenymi po slati. Klee vübec chybi. Na nejvlhcich mistech, kde jeste 

 jsou tünky v porostech raselinikovych, propletä koberce mechove Oxy- 

 coecos palustris a Andromeda polifolia, jez proväzi Drosera rotundifolia 

 a Trientalis europaea. V tünkäch roste tu Carex limosa a Scheuchzeria 

 palustris. Ponekud sussi mista kryji porosty Vaccinium uliginosum, mezi 

 nimz casto misi se T'. vitis idaea, kterä pak s 1'. myrtillus roste i na 

 mistech nejsussich, stfidajic se tu s porosty Nardus striata, s pfimisenou 

 Juncus squarrossus a porosty Callunovymi. 



Raseliny tehoz räzu proväzeji näs pak po cele zäpadni cästi hlav- 

 niho hfbetu Krkonos az k Vosecke boude, kde nabyvaji opet räzu vyso- 

 kohorskeho, nebof zarüstä je tu i Pinus puniilio. Na vysokych pläm'ch 

 Lubosskych jest räz tyz jako u Alfredovy budky, pouze cetne statne Ve- 

 ratrum (ktere vsak tu vymirä) a nezne Ep'üobium mutans; alsinefolium, 

 Trientalis a j. zpestfuji jednotvärnou kvetenu. 



Raseliny tyto püsobi dojmem klidu, jakoby sniei pfirody, a neni 

 dojem ten tak ponury, jako na pustych raselinäch hfbetu horskych. Sku- 

 piny smrei zpestfuji sedocervene plane sphagnove, jinde zase vysoke po- 

 rosty Deschampsia caespitosa vystfidävaji nachove prouti Calluny. Roje 

 much hrajieich barvami drahokamü bzuci ve vzduchu, v träve mihne se 

 cernä zniije, a naslouchäme-li cvrlikäni cermäkü a jinj-eh ptäkü horskych, 

 necitime se nikterak opustenymi. A zahledime-li se po s\ahu, kde hrde 

 rozhlizi se jeleni po sve horske domovine, dolü do üdoli s jeho maleb- 

 nymi osadami, jakoby ukrytymi pod mohutnymi velikäny v srdei tem- 

 nych hvozdü, citime sami ten snivy klid obklopujici näs pfirody ve svem 



10 



