146 



uitru, ten kräsny soulad duse s pfirodou, ktery proväzi nas vsude v ue- 

 porusenem lüne hör, ktery jest pficinou, proc prave horska pfiroda pouta 

 näs vzdy kouzlem svych nepomijejicich, svezieh püvabü. 



2. Sed ni i d<> 1 i. 



Kraj, kteryih hodläme nyni nastoupiti svou nout, jest stfedem cele 

 fise Krakonosovy. Obklopeno se vsech stran gigantskymi tely hfbetu hor- 

 skych, ukryva üdoli obou Labf a jich pfitokü mohutna horska zäkouti, 

 krasne horske scenerie, a kdoz chces poznati fis »Päna bor«, nesmis po- 

 minouti techto üdoli, kterä sama chovaji temer cele bohatstvf pfirodnieh 

 kräs krkonosskych. 



Sedmidoli (Siebengründe) tvofi protitoky Labskeho potuka (Llbe- 

 floss) a Bileho Labe (Weisswasser), ktere stykaji se u Divci lävkjj (Mädelsteg, 

 780 m), proräzeji tu mohutny val pobocneho hfbetu Oeskeho hlubokou rokli 

 Spindelmühlskou, razi'ce si eestn z hör do nitra Ceeh. Do zakladnieh dvou 

 üdoli — ■ Labskeho dolii (Elbegrund) a dolu Bileho Labe (Weisswassergrund) 

 — üsti od hlavniho hfebenu pet vetsich üdoli pobocnych, oddelujicich 

 pobocne rozsochy jeho: Pudelgrund s malebuym vodopadem Pudelbachu, 

 Martins grund a Bärengrund (kde zfizen nedavno prirodni park) do Labskeho 

 dolu, trojklanny dül Cemeho potoka (Schwarze Floss) a Sturingruud krom 

 nekolika mensich i'okli do Weisswassergrundu. Kdezto tedy od severu 

 skläni se hlavni hieben do Sedmidoli namuoze svahy mirnymi, tyci se 

 poboc-ny hfeben jako gigantickä hradba, prolomenä pouze hlubokou branou 

 u Divci lävky. Jsou to temer kolme svahy Zlateho nävrsi, t. zv. »Gehänge* 

 nad dolem Labskym, a sräzy Kozieh hfbetu nad üdolim Bileho Labe. 



Nastoupime nejprve cestu ze Si)indelnüihlu dolem Labskym. 

 Dosti prostranne üdoli rozevre se pfed nami za Divci lävkou. .Jiz od 

 Spindolmühlu provazeji nas podle Labe vesele zelene luciny s houstira 

 vrb {Salix silesiaca, caprea, pentandra a p.) a olsi (Alnus incana) jjfi po- 

 toce, a pestre kvety jejich sviti jiz z dali svymi barvami: tu zlafa sc 

 Hieracium floribundum neb Leontodon hastilis, jinde cervenaji se hlaviee 

 Cirsium heterophyllum, neb belä Cirsium oleraceum; Polygonum bistorta 

 neb Phyteuma spicatum porüstaji cele plochy, a mezi nimi modraji se 

 zvonky Campanula patula a rotundifolia. V boustieb olsovych a vrbovych 

 a na piscitem l)fehu usadil se v celych skupinach Petasifrs albus, na uejz 

 s druhe strany bratrsky kyvä vzacny jeho soudruh Petasites Kablikianus 

 svymi temne zelenymi, tuhymi listy. Sem sebehly z lesü i nektere jejich 

 obyvatelky a pomähaji zdobit svezi palouk. Tak vidime skupiny vyßokeho 

 Mulgedia, siroke trsy Ranunadus* plataiiifoUus, kozlik Valeriana, sambuci- 

 foia a razovity Carduus per son ata, a ve stinu olsi Miliiun effusuvn a Ppa 

 Chaixii var. remota. Misty tvofi Labe i siepe zatoky a töne, ktere byvaji 

 obklopeny peknynii raselinkanii. Samy bfeh tüüky a jeji nejblizsi okoli 

 zarüsta sveze zelene sphagnetum, ktere po pfipade proväzi i nejaky pra- 

 menek tekouci do nasi tünky. V hustych porostech ,s])hagnovycli marne 

 bychom hledali pestfejsich fanerogaimi. Jeste spise na j>okraji jejich 

 ukryva se mezi mechem nejaka ostfice — Carex Oederi, echinata neb 

 Goodenoughii, a droboucka Trientalis riiropaea. Kde jest okraj tüüky 

 hlubsi, ustupuje raselinnik porostüm Carex rostrata a Glyceria fluitans 

 neb plicata. Na mistech pouekud sussich usazuje se mezi raselinnikem 

 pekne Eriophorum vaginatum, casto i E. angustifolium, kde pak jiz tyto 

 raselinne rostliny ustoupily lucnim Beschäm psia caespitosa, Poa pratensis, 

 Glyceria plicata a p., zäfi krasna Amica montana jako skuteciia ozdoba 

 lucni vegetace zdejsi. A je-li zdc nekde mokra pisöina, rychle obsadi ji 





