150 



caespitosa chveji se laty Pon Chaixii var. remota, a v lucni zeleni stäpi 

 se brunätnymi prasniky zdohenf Rumex arifolius. Pcstrou kvctenu tu d<>- 

 pliiuje Orchis maculata, Paris quadrifolia, Melandryum süvestre, Lysima- 

 chia nemorum, Rahunculus* platanifolius, Geum rivale a vejire kapradi, 

 vice ve stinu a suchu plazi se Homogyne alpina kol sve venu'' druzky 

 Blechnum spicant, a v jejich spolecnosti usidlUy se i Gentiana asclepiadea, 

 LycQpodium annotinum a horske Nephrodium oreopteris*) . 



Luciny podobneho räzu provazeji näs ödtud stäle hojneji. Stfidaji 

 se tu .misty s peknymi (ac vctsinou mladymi) porosty bukovymi s jejich 

 karakteristickou kvetenou — ovsem v teehto vysokych polohäeh znaöne 

 ochuzelou. V püde znacne suche, avsak bohate humosni roste tu Öxälis 

 acetosella,Majanthemum bifolium,Aspidium dryopteris a phegopteris v mnoz- 

 stvi, Prenanthes purpurea, Polygonatum verticillatum a p. Kvctenu teehto 

 bucin müzeme vsak stopovati vsude v dolejsi öasti üdoli Bele i v porostech 

 jehlicnatych. Jsou to opet stopy dfivejsiho vetsiho rozsifeni lesü bukovyeh: 

 misty ovsem — zejmena ve vyssich polohäeh — ponekud Imcinny karakter 

 vegetace lesni podminuje okolnost, ze buky jsou casto ve velike mire pfi- 

 miseny smrküm a jedliiu. 



Cim vice se blizime hraniei hofejsiho stupne, tim hojnejsi jsou lu- 

 cinne ütvary a tim cetneji vystupuji vysokohorske rostliny. Sträne jsou 

 v teto casti jiz z obou stran velmi pfikre, a tak, pokud nedostoui)ime 

 meze, kde pro caste mlhy udrzuje se i v lete dosti znaena vläha — pod- 

 minka bujneho vyvoje vysokohorskych typü — provazeji tyto luciny pouze 

 ficku a jeji pfitoky, po pfipade zaujimaji rüzne ty kotlinky, kterych po 

 stränich vsude dosti se nalezä. 



Jinak tvofi jeste pfi 950 m huste porosty borüvkaa brusnice (Vac- 

 cinium myrtillus a vitis idaea). 



Tarn, kde Webrbva stezka pfekroeuje Bile Labe jest jiz kvetena 

 horniho stupne lesniho v plnem rozvoji. Az asi do vyse 1000 y» (k »Weiss- 

 wassergrundbaude«) proväzi näs jeste les s profidlym podrostem borüvei. 

 Po prave strane eesty jsou mezi kofenim cetne dutiny, ktere zarüstä 

 kräsne smaragdove svetelkujici protonema. Schistostega osmundaeea. Mezi 

 horüveim vidäme tu Äthyrium älpestre, Nephrodium spinulosum a oreo- 

 pteris, Blechnum spicant, hojne Homogyne alpina, Rumex arifolius, Ra- 

 nunculus* platanifolius, Prenanthes, Gentiana asclepiadea setp:, tudiz spo- 

 lecnost v boruvci nezvyklä, dävajici tusiti zapas dvojich forraaef: suchyeb, 

 poloxerofilnich lesii jehlicnatych, kde byvä borüvka jedinym podrostem, 

 a bujnych subalpinskych utvarö s pcstrou kvetenou. 



Nad 1000 m typy subalpinske äplne zatku'-uji boruvku. Podrost 

 tvofi tu zejmena mohutne kaprade Äthyrium älpestre a vysoke rostliny, 

 jako Mulgedium, Ädenostyles, Prenanthes a p. Zde prave jest obvod onech 

 divokych partii lesnich s vyvraty a lavinovymi strzemi. Luciny zde mi- 

 zeji, avsak lesni porosty za to fiduou a dävaji tak mOzoost subalpinskym 

 typüm usaditi se i v lesnim podrostu. Tot präve karakter teehto lesu ua 

 samem poinezi stromoveho vzrüstu. 



Zajfmave pömery vegetaeni jsou präve na pomezi lesnim v üdoli 

 Bele, pod t. zv. »Lahnem*. t'doli svi'raji tu s obou stran prikre sträne. 

 Se severu jsou to svah// Lahnlit /■/,/<, s jihu Kozi hfbety, po jichz üboei 

 näs stezka Webcrova vede. Bysträ ficka fiti se pod nämi v liluboke rokli, 

 tvofic pfecetne pefeje, jichz lduk zalebä az k näm. Protejsi svaliy (Lahn- 

 berg) tvofi rozlehle puste skalni plotny, stäle se lesknouci vlähou, jez po 



*) V üdoH JJilölin Labe sbiräno !>.\ lo Stenzelem N. thelypteris, übnjici 

 si na vlbcit'h, raselinuycü luciuäeb. Sani vsak nemobl jsem je bezpecne zji&titj. 



