151 



nich splyvä s peknych raselin na Teufelswiese. Tyto hole skaliny, kde 

 nanejvys jen traviny a drobne rostlinky se udrzuji — Epilobium nutans, 

 Viola biflora, Cardamine resedifolia — sahaji az k samemu dnu üdoli. 

 Rovnez Kozi hfbety jsou znacne skalnate. Nez svahy jejich pokryvä bal- 

 vanita ssuf, kterä usnadnuje uchyceni vegetäce, zejmena i stromü. A tak 

 naskytä se näm v teto cästi dolu zajimavy a malebny pohled. Se svahü 

 Kozieh hfbetü, s vyse asi 1100 in, hledime, stojiee ve stinu horskych lesü, 

 dolü do rokle Bileho Labe, kde jen tu a tarn nejaky smrk a cetne i klec 

 (Pinus pumilio) zaehytily se kofeny svymi ve troskäch skal, mezi nimiz 

 pfi cetny^h pramencich stkvi se v pestrych barväch horske kvety — Mul- 

 gedium alpinum, Adenostyles, Prenanthes, Rammculus* platanifolius, Aco- 

 nitum napellus, Rumex arifolius, Homogyne, Athyrium alpestre atd., a na- 

 j)roti strmi hole desky skalni korunovane fidkymi porosty klece a pustymi 

 temeny Lahnberku. V teto rokli stlacena jest — pomery püdy ovsem — 

 hranice lesni na jednu z nejnizsich mezi, totiz asi na 1030 m. 



Nez i svahy Kozieh hfbetü uchystaly näm nekolik zajimavyeh 

 ükazü. Jsou zde cetne strze lavinove nejrozmanitejsiho stäfi, takze na 

 nieh müzeme sledovati vyvoj jejich vegetäce (viz zpfedu) od holych bal- 

 vanü s Rhizocarpon geographicum a Trentepohlia iolithus (z nichz prvni 

 na velkych balvauech tvofiva kräsne »mapy«) az po bujne houstiny ka- 

 pradi a horskych rostlin, neb konecne po zakryti jejich porosty lesnimi. 

 Jeste zajimavejsi jest ükaz, ktery näs pfekvapi pfimo na pomezi lesnim. 

 Vystoupime z lesa do bujnych porostü klecovych, pokr.yvajicich svahy nad 

 nämi i pod nämi az na dno rokle. Tarn vtrouseny jsou mezi ne i jed- 

 notlive, pekne smrky, ktere stoupaji ojedinele az k ceste, po niz kräeime. 

 Asi po 50 krocich, co minuli jsme posledni stromy lesa, seskupuji se vsak 

 tyto roztrousene smrky nähle znovu, a ukazuje se nam tu pekne zäpas 

 dvou dfevin horskych. »Enklava« tato souvisela dfive s porosty lesnimi; 

 nejakou mohutnou lavinou bylo vsak spojeni to az dolü do rokle — kde 

 ostatne na skalnate a balvanite püde ani zädny les se nedafi — v siro- 

 kem pruhu zniceno. Na balvanite ceste laviny vsak dosud sotva ojedinele 

 smrky se mohly ujmoutl; za to vsak podobnym pomerüm pfizpüsobenä 

 klec rychle okupovala püdu. 



Nejvyssi partie lesniho pasma chovaji kvetenu skoro vysokohor- 

 skou. Yedle zminenych jiz Mulgedia, Adenostyles atd. rostou zde Yerat- 

 mm* Loleliamtm, Gentiana asclepiadea, Geranium silvaticum, nektere je- 

 stfäbniky, tak Hiergcium pedunculare, bohemicum, glanduloso-dentatum 

 a p., ktere zdobi zejmena strze lavinove, Poa Chaixii, Phleum alpinum, 

 Pulsatilla alpina, mnozstvi Potentilla aurea a p. Ojedinele mozno nalezti 

 i Poa laxa a Geum montanum. — Svahy hlavniho hfebene do Sedmidoli 

 rozbräzdeny jsou v cetne rozsochy, svirajici casto velmi malebne doly. 

 Y te pficine zejmena vynika divokä rokle Teufelswiesengrund s pfikrymi 

 sräzy Malehö tiisäku, üdoli prudke Gerne ruceje a ponury Rärengrund 

 s horskou reservaci pfirodni. Doly ty maji vesmes kvetenu shodnou s üdo- 

 limi hlavnimi. 



Povlovnejsi svahy rozsoch ukäzaly se velmi vhodnymi pro horske 

 hospodäfstvi, a tak nalezäme tu celou fadu horskych osad roztrousenych 

 po svezich lukäch. Louky ty jsou eiste kulturni a patrne vesmes umele 

 ziskane. Kvetena jejich jest nanejvys jednotvärnä. Spousty Polygonum 

 bistorta a Alopecurus pratensis udävaji tön vegetäce, mezi niz zejmena 

 Alectorolophus major, Phyteuma spicatum a Ranunculus acer jsou räzo- 

 vitymi zjevy. 



Zajimavejsi jsou mens! raselinky, zejmena smerem k boude Petrove 

 a Spindlerove, tvofici vybezky rozsählyeh raselin na Divci louce (o nichz 



