152 



zminime se pozdejji). Byvaji to mens! porosty raselinnikü, zejmena Spha- 

 innnii acutifolium, a cymbifolium, na nichz zvläsf malebne vyjimaji sc 

 roztfousene smrcky. Raselinnä kvetena jejich neni ovsem bohatä, ale 

 pfec velnii vyznaenä. Z kefiku jest tu vedle Vaccinium myrtillus, vitin 

 idaea a Calluna vulgaris i mnoho \ r äccmium idiginosum, roste tu Carex* 

 turfosa i * 'stoloriifera, C. echinata, Oedefi a mezi nimivyhlizi uezna Trien- 

 talis europaea, Lysimachia nemorum, Amica montana. 



Okolo bnd Spindlerovych maji loukv jiz mnoho horskych typu 

 vtrouseno, aökoliv jsou kulturou üplne oehuzeny. Phl&um alpinum vsak 

 a Amica montana ukazuji, ze mivaly patrne kvetenu dosti bohatou. 



Zde snad vhoduo by bylo zminiti se i o zraselinelych lukäch u bud 

 Bradlerovyoh, ktere pfechovävaji i horske druhy AlectofcHophus pulcher 

 a vzäcnou jinak v zäpadui cästi pohofi Pediculosis sudeüca. 



Severni svahy Kozich hfbetü nad Divci lävkou a Leierovymi bou- 

 dami zarüstaji zejmena ve vyssicb polohäcb suche smrciny s kvetenou 

 uanejvys ehudou. Huste pbdrosty Vaccinium myrtillus a vitis idaea nedo- 

 voli vübec temef zädne jine rostline ziti, a tak, kde poneehäno ponekud 

 mista, usidlilo se jen ebudobne Blechnum spicant nel> Veronica officinalis. 

 Kde troehu vläby dovolilo vybujeti kobereüm mechovym — Pölytrichum, 

 Hypnum, Dicrawu'm, Pogonatum a p. — plazi se mezi niini Lycopodium 

 annotinum neb clavatum, Hqmogyne. V takovych pomörech na nevelke 

 plose stibneme nad Divci lävkou, ve vysj asi 900 m, mezi boruvcim 

 i vzaeneho hosta — Linnäeu borealis. 



Jeste pustejsi namnöze jsou jizni svahy. Tarn byva püda tak za- 

 stinena porosty smrkovymi, ze jiz ani borüvci se nedafi. Ve svetlejsich 

 lesich panuji ovsem pomcry podobue jako na severnich übocich. Nad 

 Spinde] tnülilem jest znacny pocet rozlehlych mytin, ktere jsou jedinym 

 mofem Deschampsia flexuosa a Calamagrostis arundinacea. Jinak jest flora 

 jejich nevalnä: Solidago virga aureä, Senecio nemorensis a silvaticus, Gen- 

 tiana asclepiadea, Veronica officinalis, Chamaenerium angusüfolium. 



Stezku Poseggerovu proväzeji poloxeroi'ilni lesy az po pomezi stm- 

 move. Jen pfi potüccich buji pestfejsi vegetace a pak v nejvyssieh po- 

 lohäch, kde byvaji znaene mechatiny. Tak na Sacherberhu (nad zadui cästi 

 Sv. Petra) cele porosty tvofi riiznü Hijpna, Polytrifihüm alpestre, zejmena 

 vsak cetne jatrovky z rodu Radula, Jungermannia a p., niczi uiiniz cer- 

 venaji se hlavicky Cladonia bellidiflora. Hojne tu jest Nephrodium oreo- 

 pteris a Hieracium atratum. 



Svym razem pfimykä se k Sedmidoli parallelni s nnn Langen- 

 grund, üdoli eiste horskebo räzu, sevfene vysokynii hfbety l\~<>:i<li hibefit 

 a Planum. V pozadi ovlädä je mobut.ua hora Studniönä, jejjz pf ikre sräzy 

 do. üdoli znämy json tu pode jmcncm Eisenkoppe. Svahy üdoli jsou z ncj- 

 vetsi casti zalesneny, pouze nejvyssi partie hfbetü json hole. I >ül proteka 

 z poeätku prudky Grosser Grundbach a ze srazu Eisenkoppe' sc fitiei 

 Klausewasser, ktere spojivse se zmxrnuji svüj späd a zavlazuji malebnou 

 kotlinu, v niz uprostfed svözieh horskych luk roztrou§eny jsou chaty 

 starobyle horske osady Svateho Petra. Tarn pak, kde Klausewasser pod 

 strmymi Vybezky Kozich hfbetü poji sve vody s Labern, rozbehly se po 

 stränich vvstavnc letohradky turistiekeho stfediska ceskych Krkonos 

 Spindelmühle. 



V nejdnlejsi cästi mä üdoli dosti ehudou kvetenu. Zajiinä näs tu 

 pouze ve Sv. Petra na lukäch Lysimachia nummularia uprostfed horskych 

 druhü, rozhodne nejvyssi stanovisko teto rovinne byliny. V zadni cästi 

 Sv. Petra jest jiz kvetena velmi pesträi Jest to vesmes kvetena lucm. 

 A lim präve vyznacen jest Langengrund proti Sedmidoli, nebot tomuto 



