153 



namnoze horske louky chybeji. Za to zive pfipomma nam tento horsky 

 kraj blizke üdoli Üpy a Obfi dül, od niehz deli näs vysoke sedlo Geier- 

 gucke (1363 m). Lucni kvetena jest tu jiz velmi bokatä, ano vykaznje 

 i celou fad u drnhü vysokohorskych: Poteniilla aurea, Sagina Linnaei, Im- 

 peratoria ostruthium, Epilobium nutäns, alsinefolium, Crepis grandiflora, 

 Hieracium boliemicum, pedunculare, atratum, gothicum, Gentiana asclepia- 

 dea, Rumex alpinus, arifolius, Gymnadenia albida, V 'eratrum* ' Lobelianum . Ze 

 ovfem ani obecne rostliny horske nechybeji jestsamozfejmo. Vysoke pchäce 

 Cirsium heterophyllum, oleraceum a palustre (i s misenci), spousty Poly- 

 gonum bistorta, Phyteuma spicatum, Crepis paludosa v. bracJiyotus, Arnica 

 montana, Hieracium floribundum, Rammculus acer i * platanif olius, Mulge- 

 dium, Filipendula ulmaria, Viola tricolor, Alchemilla "alpestris atd. v nej- 

 bujnejsi smesi pestfi se po lukäeh a dodävaji jim razu luk alpskych. 

 Skutecne take pfedstavuji asi louky ty zbytek horskych luk krkonosskych, 

 ktery po dobaeh ledovych uzavfen byl zcle lesy strane zaujavsimi, a bujel 

 ua vlke püdö byvaleho ledovcoveho koryta. 



Louky neopusti näs v Langengrundu vübec. Za Sv. Petren protekä 

 ficka sice bujnymi horsk5 r mi lesy, avsak ty nälezeji jiz vesnies horuimu 

 stupid, vyznaeny jsouce profidlymi porosty a cetnymi lesnimi lukami 

 a nivami, ktere cim vyse, tim vetsi nabyvaji pfevahy. Lesni flora jest 

 proto ovsem neobycejne pomisena typy lucm'mi. Zvlasf kräsne jsou tu 

 skupiny Mulgedii a Adenostylü, muoho kapradi, zejraena nädherne vejife 

 Athyrium alpestre, Homogyne alpina, Geranium silvaticum. Lnciny maji 

 vzdy zuateluejsi räz vysokohorsky. Ke zminenym typüm subalpinskym, 

 ktere se stävaji stäle hojnejsimi, pfistupuje brzo j^fi pötücclbh Aconitum 

 napellus, ukazuje se Hieracium orenanthoides, Pulsatilla alpina, Anemone 

 narcissiflora, ano nad 1000 m dosti hojne zdobi je i Viola lutea, zvysujic 

 tim podobnost s üvalem Üpy jeste znatelneji; hojnou rostlinou Langen- 

 grundu jest i Crepis mollis, vzäcny druh horsky, zdobici svymi zlatymi 

 übory luciny v nejvyssim päsmu lesnim, namnoze ve spolecnosti Hiera- 

 cium prenantJioides a kräsneho Epilobium alpestre. — 



Svahy Kozich hfbetü do Langengrundu popsali jsme jiz vyse. Jim 

 velmi podobny jsou i protilehle strane Planum, kde vläha z raselin na 

 hfbetu päsma tohoto jest pravidelne regulovana. A tak jest i v teto cästi 

 ])eknä kvetena horska, jiz zejmena pfi potoeich vevodi statnä Mulgedia 

 a Adenostyles albida. Pod Heuschobrem jest svah znaöne skaluaty, a vy- 

 käzüje nektere drnhy, povaze jeho odpovidajici, jako Lycopodium selago. 



3. Üvodi Üpy. 



Vyvreholeniro horskych seenerii krkonosskych jest liortii lidoli 

 VelM l'py, krajina to eiste alpskeho räzu. Nejmohutnejsim dojmem pü- 

 sobi ovsem velkolepe ukonceni jeho, üchvatny Obii dül stfezeny maje- 

 stätnim zjevem Snezky. 



Jest to skutecne panorama v Krkonosich jedinecne, ktere upouta 

 svym eiste alpskym vzhledem nejen gourmanda turistu, ale i kazdeho 

 laika, jeviciho Jen ponekud smysl pro kräsy pfirodni. Hluboky dül gla- 

 cialniho typu se smavymi lucinami podel toku mladistve Üpy sviraji 

 s obou stran nebetycne hory, jejichz lysä temena co ehvili stapeji se 

 v oblaeich. Pfichäzime-li od jihu, spatfime po leve ruce divadlo ve- 

 lebnych kräs horske pfirody. Mohutnä Studnicnä strmi tu do zävratne 

 vyse s bokem rozrytym v divoke strme rokle, korunoväna skalnimi ste- 

 nami, jez dostupny jsou skoro jen letu draveü. Veru neni pfipadnejsiho 

 jmena v celem pohofi, nez ktere nesou tyto svou bujnou a pfepestrou 



