154 



vegetaci vyznatnne rokle. Nazyvaf je lid »Certövou zahradkou* (Täufels- 

 gärtchea), spo.juje ve jmenu tom divokou scenerii jejicli s pfekräsnou 

 kvetenou. Uprostred vsech teebto rökli strmi prikry hreben, lysy, skal- 

 naty s kolmymi teme? spiidy, jeuz rovnez pro nedostupuost nese jnieno 

 dablovo — Teufelsgrat. A za tinito bfebenem otvird sc uzaslemu diväku 

 pohled, ktery kazdemu utkvi y pameti, komu za priznive pohody poste- 

 stilo se spatfiti jej v plne jeho krasea vznesenosti. Majestatni zjev Snezky, 

 zdvihajici se svym skalnatym kuzelem do zavratne vyise nad blubokymi 

 strzemi Obfiho dolu, jeji üboci — gfikre\ tt'mef kolnie steny skalni roz- 

 bräzdene v bluboke rokle, uzavirajici üdolf, skryvaji svou pata v maleb- 

 nych borskycli hvozdech, bujna, barvami hyrici vegetace — vse poji se v obraz 

 nevystizne knisy a budi znovu obdiv a uctu pfed vznesenosti Pnrody. — 



Vsimneme si nyni kveteny. Nejkrasncjsim zjeveni zdejsi vegetace 

 jsou zminerie horske louky, zelenajici se po svazich dna udolniho po obou 

 stranäcb Üpy. Louky ty jsou nejräzovit§jsini ütvarem celelio üdoli. Jsou 

 to louky horske s vegetaci subalpinskou. Nejsou prilis vlhke, takze. zrasc- 

 linelä mista nalezneme jen kol potokü a v kotlinkacli pfi Üpe. Koncem 

 cervna stkveji se nejnadherni'jsim rouehem kvetnim — prvenstvi v kaz- 

 dem obledu mä fäcies Viola lutea. Krasna tato maceska roste v celem 

 Obfim dolu v nesmirnem mnozstvi, s oblibou usazujic se na pahoreekäch 

 lucnich, ktere pak jsou pokryty nezne zlutavou zj'iplavou jejich kvetti. 

 Nevyskytuje se v ostatnich eästech Krkonos (krome Rehhornu), stavä se 

 tento typ nejvyznacnejsim zjeveni malebneho borskeho zakouti, jehoz jest 

 nejpeknejsi ozdobou. Ostatni l'acie maji räz vseobecpe v Krkonosicb roz- 

 sifeny. Vüdcimi rostlinami byvaji opet Polygonum bistorta, Cirsium he- 

 terophyllum, Phyteuma spicatum. Okolo bud Obfiho dolu (Rieaengrund- 

 bauden) maji facie typ luk vysokohorskyeh, i stavaji se tu vüdcimi typy 

 i Alectorolophus pulcher a Campanula Scheuchzeri. Püvodni kvütena vy- 

 kazuje nejvetsi bojuost a pestrost druhü i barev. Rostou tu Poa pratensis, 

 nemoralis, Anthoxanthum odoratum (casto ve var. montanum), Holcus 

 mollis, Alopecurus pratensis, (tvori casto rozlehle porosty, z dälky patrne 

 cernavou barvou lat) a liojne i Phleum alpinum, Luzula multiflora var. 

 nigrescens, vyse i Luzula sudetica, Veratrum *Lobelianum, Orchis maculata, 

 Gymnadehia albida (tu a tum ojedinele), Rumex alpi%,us, arifolius, aceio- 

 sella, Thesium alpinum, Campanula Seheuchzerij patula, Crepis grandi- 

 flora, fada Hieracii, zejmena //. floribundum a aurantiacum^ Taraxacum 

 officinale, Leontödon hastilis var. opivnus, L. autumnalis var. nigrescens, 

 Hypochoeris uniflora, Achillea* sudetica, Gnaphalium norvegicum, Cir- 

 sium palustre, oleraceum-, Valeriana sambucifolia, dioica, Gentiana ascle- 

 piadea, Scrofularia nodosa, Veronica officinalis, ser/n/llifolia, Pedi- 

 culäris silvatica, Euphrasia Rostkoviana, montana, caerulea, Thymus 

 chamaedrys, Ajuga reptans, Plantagö lanceolata, Silene inflata, Ranun- 

 eulus acer, auricomus, repens, platanifolius, Troll ins europaeus, Aco- 

 nitum napellus, Cardamine pratensis, Cerastium longirostre, Melandryum 

 silvestre, Hypericum quadr unguium, Geranium silvaticum, Polygala vulga- 

 ris, Tmperatoria ostruthium, Potentilla aurea a p. Mokfady lucni zdobi 

 Crepis paludosa, Caltha palustris, Chaerophyllum hirsutum, Epilpbium 

 obscurüm, Myosötis palustris, Cardamine amara i Opieii, vedle toho Carex 

 panicea, Oederi, rostrata, echinnata, Goodenoughii a j., Juncus filiformis, 

 lamprocarpus, vice mechata mista vybledava Viola palustris, Parnaßsia 

 palustris, Epilobium nutans a alsinefolium a p.; ve yode samotne byvä 

 caste Equisetum limosum. 



Lesni utvary v Obfim doln maji raz borsky, a karakter jejieh pod- 

 minen jest pfikrymi svahy, pokrytymi mofem balvanu. Jsou smrkjove, 



