155 



s fidce vtrousenymi buky, ktere vsak misty tvofi samy mensi porosty. 

 Podrost lesni jest zpravidla jen borürci s brusinami neb Deschampsia 

 flexuosa a jeste casteji CalamagfosUs arundinacea a villosa. Mezi nimiz 

 rüsta Luzula albida, pilosa, Athyrium filix femina, vyse pak A. alpestve, 

 pak Aspidium spimdosum, A. filix mas, phegopteris, zfidka dryopteris, 

 Hömogyne, Blechnum, Hieracium murorum, Majanthemum, Oxalis, Hie- 

 racium vulgatum, gothicum, Trientalis, Melampyrum prateuse a silvaticum, 

 Prenanthes, Senecio nemorensis a t. p. Kde je vlhceji, po pfipade vice 

 kumusu, soustfeduje se bylinnä vegetace, a scbäzi pak boiüvci. Tu na- 

 jdeme porosty Chaerophylluni Mrsutum, Petasites albus, innoho Mulge- 

 dia, Crepis paludosa, Prenanthes, Athyria, Phyteuma spicatum, Epilobiuin 

 montaniuii, Melandryum silvestre, Myosotis palustris a p. Zlinsta, zejmeua 

 ve vyssieh polohäeb, stihneme i lesy üplne bez podrostn, jenom se sku- 

 piukami Oxalisu, roztrousenym Majanthemum, Bleehnwni, Hömogyne, TJie- 

 racii, Luzulou a p. 



Zajimave jest stfidäni toboto räzu zejmena na svazicb Rösenberku 

 pod Kovämon. 



Pramenky tekouei se svabu obklopuje tez rüzna vegetace. Jsou tu 

 slabe pramenky, splyvajici temef po püde a ji provlbcujici, kolem nichz 

 ve stinu jen cbudsi vegetace se soustfedi: Chaerophylluni hirsutum, Myo- 

 sotis palustris, Crepis paludosa, Aspidium phegopteris, dryopteris, spinu- 

 losum, Athyrium filix femina, Chrysosplenium alternifolium, Oxalis, Lae- 

 tuca muralis, Circaea alpina, Cardamine silvatica, opodal pak Bleclinum, 

 Hömogyne, Lyeopodium selago a p. Jine potücky prosaknji püdu v celem 

 okoli, takze se porost kol nich uvolüuje, tu pak Chaerophyllum hirsutum, 

 Crepis paludosa, misty i Mulgedium, Petasites albus, Equisetum silvaticum 

 tvofi cele porosty, mezi nimiz buji Prenanthes, Ranunculus platanifolius, 

 Melandryum silvestre, Senecio nemorensis, Phyteuma spicatum, vyse i Aco- 

 nitum rostratum a napellus, Valeriana sambucifolia, Adenostyles, Cirsium 

 heterophyllum, Carduus personata, Thalictrum aquilegiaefolium a p. Ko- 

 necne mame prudke bystfiny, zaryte hluboko do kamenniteho koryta, 

 püdu neprosakujici, kolem nicbz kvetena je chudsi. Byvaji tu skupiny 

 Petasites albus, Mulgedia, Senecio, Chamaenerium augustifoliuni, haprade, 

 casto i kfoviny Salix silesiaca, jeräb neb Sawbucus racemosa. 



Kde upiatnnji buky znatelneji sviij vliv, byvaji cetni saprofyti: 

 Pirol a minor, Ramischia secunda, Monesis, Monotropa, Corallorrhiza. Misty 

 jest tu bojna Gymnadenia conopsea s Orchis maculata. Na svetlycb mi- 

 stech, zejmena na pasekäcb vsude tu roste Digitalis ambigua. 



Tok Üpy proväzi v celem udoli (bobateji vsak pod Petzrem) zaji- 

 mävä vegetace. Nejräzovitejsimi prüvodci feciste jsou porosty devetsilii, 

 ktere tu rostou oba: Petasites albus i Kablikianus, ano u Kreuzscbenke 

 rüsta i P. officiualis. Stejnö vyznacny je Rumex alpinus, Tussilago farfara, 

 Carduus personata, Cirsium heterophyllum, pak Senecio Fuchsii a nemo- 

 rensis, Chamaenerium angustifolium, Rumex obtusifolius, Heracleuni, An- 

 gelica silvestris var. montana, z trav Calamagrostis arundinacea, Dactylis 

 glomerata, i Milium, Phleum pratense a j., fldceji i s lesnicb strani se- 

 beble druhy Mulgedium, Valeriana sambucifolia, Ranunculus platanifolius. 

 Xa travnatych mistecb ukaznje se i Dianthus deltoides, Lathyrus pra- 

 tensis a p. Ostatne pfinasi feka z bofejsibo toku nejrüznejsi rostliny, 

 jez se pak na jejim pofici ucbyti. Najdeme tak casto az hluboko pod 

 horami druhy vysokohorske, pf. Cardamine resedifolia kdysi az u Mla- 

 dych Bukü! U Kreuzschenke yj-skytla se Barbarea stricta. 



Louky na Velke Üpe a u Petzru jsou obycejne üdolni louky na- 

 mnoze räzu knlturniho, s pfevlädajicim TIeracleem, Geranium silvaticum 



