L56 



;i p. V dolni casti (pod Urlassgruiidem) ukazuje se jiz Sangui^orba >>lfi- 

 cinalis, a vystupuje Geranium pratense misto silvatica. 



Krajina odtud k Marsovu jest vehni rnalebnä, zvlasf v zatociue 

 Üpy nad Dunkeltalem, kde sviraji üdoli prikre, lesnate svahy casto s pek- 

 nymi bucinami; zde, kde pfekrocuje silnifle reku zdobi strafi na pravem 

 bfehu malebna zficenina Aichelbnrgu. Kvetena v teto casti üdoli nemä 

 nie zvlästniho. Za povsimnuti stoji pouze cetne bystfinky, v jejichz chlad- 

 nych vodäeh stäpi se pekne Chrysosplenium oppositifolium. U Dtmkeltalu 

 stihneme na jednom miste lesni tünku, kterou z velke casti zarustä vzäene 

 Nasturtium officinale. 



Postranni doly üvodi üpskeho m.aji namnoze tyz räz, jako üdoli 

 samo. Tak Blaugrund zelena se z vetsi casti sveziini horskymi lukaini, 

 na nichz roztrouseny jsou chaloupky horske osady Blaugrundbauden. 

 Kvetena luk tech jest üplne stejnä, jako Obfibo dolti. Louky ty pokry- 

 vaji dosti pfikre svahy, ktere z jara zloutnou se rovnez sirovymi kvitky 

 Viola lutea. Lesy jsou misty velmi suche, takze na pokrajfch jejich pod 

 Studnicnou roste i Deschampsia flexuosa, Antennaria dioica, Campanula 

 rotundifolia a pod. Lesy smerem k Kichtrove boude jsou velmi stinne na 

 stränich, chovajice jen chudou kvetena s Blechnum, Aspidium spinulosum, 

 slabe Hieracium mürorum a t. d., ua hfebenu pak suche, svötle, hojne 

 zvfesovatele s Vaccinium myrUllus, V. vitis idaea, Deschampsia flexuasa, Ca- 

 lamagrostis villosd, Pöleritilla ereeta, bez lepsi vegetace. Okolo potückü 

 opet Chaerophyllum hirsutum, Crepis päludosa, Prenanthes, Mulgedium, 

 Uanuncülus plafamfolius, Petasites albus, avsak misty i L/unaria rediviva. 



Üdoli Grünbachu mä podobny raz jako üdoli l : py u Petzrn, i Ge- 

 ranium pratense a vzäcne Sanguisbrba officinalis se vyskytuji. Nadheraä 

 jest zdejsi morena, uzavirajici Braimkessel, nad soutokem Zehgrundwasst ru 

 a Grünbachu, kterou tento prorazi. Uzavirä jako mohutny val cele üdoli, 

 shora pak jevi se jako fada pahrbkü. Kvetena jeji — jako moren vübec 

 — jest ovsein nejvys chudä. .Test to vfesoviste (osäzene mladymi xmrky) 

 cele nachove Callunou a misty zloutnouci se Deschampsii flexuosou; rovnez 

 Callamagrostis ärundinacea se nplatnuje. Z podruznycb drului jmenujeme 

 obe Melampyra, Aspidium spinulosum, tu a tarn Homogyne, Silene inflata, 

 Chamaenerium a p. 



Za nävstevu stoji tez dve üdoli üstici spölecne do Üpy od hlavnilio 

 hfbetu — totiz üdoli Male (Jpy a poboene üdoli jeho Löwengrand.*) Se- 

 stupme do I .ö\vens.-rundn s Rosenbei'ku, kde bned pfi hranici lesni pocina 

 Blechnum spicani. Poboene üdoli Leischnerlöwengrund jest velmi ma- 

 lebne, s peknymi »parkovitymi« smrkovymi porosty, v nichz podrost 

 tvofi Callamagrostis ärundinacea a villosa neb boruvci s brusinami. Mezi 

 tim jednotlive se vyskytuji Gentiany, Polygonatum verticillatum, Blechnum 

 spiranf, Veratrum, Trientalis, a vedle obecne Luzvla albidai vzücnä l/ueula 

 maxima, ivyznaena pro cele üvodi Male Üpy (ae v üdoli Male I'py jiz 

 zase vzäcnä), kdezto jinde na ceske strane Krkonos se nevyskytuje a i na 

 slezske strane skoro tez jen v üdolich pod Snezkou roste], Aspidium areo- 

 pteris. Na otevfenych inistech a pasekacb Juncus effusus a squarrosus. 



Dole, kde lesy se sviraji ve stinue hvozdy, aemeni se mnozstvi 

 druhü, pouze porosty trav ustirjiuji, nabrazeny jsonce boruveim nebo mechy, 

 po pfipade kdpradim. Tarn roste cetne i Lycopodium annotinum a selago. 



U byvale Wassaboudy**) stihneme pekne horske pralouky, tvofene 



*) Domiu v »Ein Beitrag: zur Kenntniss d. Phan. v. B.« uaz^vä je >'I'eu- 

 felssTund«. 



*) V okoli sbiräno bylo Botrychium ramosum. 



