157 



z Deschmnjjsia flexuosa s pfimisenym Nardem, Anthoxanthem a p., kde 

 pak jednotlive -vystHpa je Arnica, Gentiana asclepmdea, Gampanula Scheuch- 

 zeri, Veratrum, na mokryeh mistech vsak pfevlädaji porosty meehove 

 (Sphagnum, Polytrichum), y nichz dafi se Juncus füiformis a jednotlive 

 J. squarrosus (y susssich partiich). 



Lesy v üdoli Löwengrundu, kde v nejvyssleh partiich maji raz ob- 

 dobny jako pr. horin udoli Weisswasseru a pfechovävaji jakozto jedine 

 stanovisko krkonosske Veratrum album (prave!), jsou doleji s pocätkn 

 räzovite horske lesy smrkove s cistym podrostem borävci, pozdeji pfistu- 

 puji na stiimejsich mistech, kde i prudke pramenky stekaji, Senecio ne- 

 morensis, Pre'nanthes, Potentilla aured, Mulgedium a p. 



Hypericum quadrangulum, Silene inflata, Petasites albus a p. pro- 

 väzeji balvanity nänos Löwenbachu, kde na jednom miste tvofi zajimaYe 

 poficni houstiny kfovite buky se Salix silesiacä. 



Doleji zacinä dostävati vegetaee pfi potüceich a na mokfadech les- 

 nieh typy bucinne, zejmena pak na castych zde lozich väpeneovych uplat- 

 nuji svüj vliv. Xez pfes to ani tu buky netvoff eistyeh porostü, takze 

 v eelem udoli jsou lesy jehlicnate. Buciny asi nehräly zde nikdy vetsi 

 ülohy. Vegetaee lesni jest pesträ, ale v tesnem, pfikrymi svahy sevfenem 

 udoli hlavne na üpati soustfedöna: Polygonatum verticillatum, Ranunuu- 

 lus platanifolius, Potentilla aurea (na travnatyeh mistech), Athyrium füix 

 femina, Aspidium oreopteris, füix mos, dryopteris, phegopteris, spinulosum, 

 Blechnum, Lycopodium annotinum, Crepis paludosa, Luzula maxima (mi- 

 sty kräsne skupiny exempläfü az pfes 1 m vysokych), Homogyne, Me- 

 landryum silvestre, Milium effusum, Chaerophyllum hirsutum, Valeriana 

 sa mbucifolia, Actaea spicata, TJialictrum aquilegiaefolium, Pülm'oriaria obscur 

 ra, Festuca calamaria, Ranunculus lanuginosus a nemörosus, Monesis, Maj- 

 anthemum, Rumex arifolius, Mulgedium, Dactylis glomerata, Prenanthes. 

 Ve stinu, pfi pramencicb rostou Chrysosplenia, jatrovky Pellia a Fega- 

 tella, a drobnä Gardamine silvatica. V pobf eznim kfovi objevuje se hojne 

 Salix silesiacä, caprSa, Sambucus racemosa, Älnus incana. 



Okolo Male Üpy jsou rozsähle komplexy lucni, ale louky temer 

 vesmes kulturou porusene. Yyznacny jsou misty eiste porosty Alchemüly 

 vulgaris. Zäkladem jest porost Allopecuru, Anthoxantha a Av'eny elaüor, 

 Phleum. Karakter udävä v nejdolejsieh eästech (pod kostelem) jeste Ge- 

 ranium pratense, ktere teprve vyse vystfidä G. silvaticum; vyznacne 

 jsou däle pfehojne Heracleum, Pölygonum bistorta, Carum carri, Pimpi- 

 nella magna, Cirsium öleraceum, Leontodonty. Hypericum quadrangulum. 

 mene Chrysanthemum leucanthemum, Anthriscus Silvester, Dactylis. Teprve 

 ve vyssich polobäch pfistupuje Cirsium heterophyllum. Nabromadene misty 

 kameni mä zvlastni vegetaci: Galium mollügö, Urtica dioica, Rumex ace- 

 tösella, Achillea, Epilobium roll in um. angustifolium, Senecio Puchsii, Ve- 

 ronica chamaedrys, Euphrasia stricto, Hypericum quadrangulum, Sambu- 

 cus racemosa. Raz luk, jak patrno, jest v dolnich eastech jeste podhorsky. 

 Teprve ve vyssich partiich uplatnuje se karakter horsky, ktery pak se 

 stupnuje zejmena okolo Hranicnych bud, kde louky maji misty jeste za- 

 chovanou püvodni vegetaci. Tu roste: I mperatoria. Meum athamanticum. 

 Hieracium floribundum, suecicum, tatrense, kräsne H. aurantiacum, Me- 

 landryum silvestre, Cirsium heterophyllum & mn. j. Misty pfecbäzeji louky 

 v lucni raseliny, ktere eele zarüstä Juncus füiformis, a jez zdobi Sedum 

 mllosum. Lucni prameDky hosti Callitriche hammulata a Montia rivula/ris.*) 



*) Uvädi se Lycopodium inundatum. 



