158 



Krom lucnieh raselin, kryji znacnou cäst sedla tohoto pfave rase- 

 liny, rozkladajici se v lesicb pod Lesnim Jifebenem (Forstkamm). Maji 

 räz podobny, jaky jsmc poznali u raselin novosvetskych. Take jim schäzi 

 klec, a zarüsta je nizke smrci. Mechatinu sfagnovou propleta Oxycoccos, 

 Andrqmeda (vzäche) a Carex pauciflora, jinde cele porosty Vaccinium uli- 

 gingsum, ktere rozbehlo se i do okolnich raselinnych lesii a prozradi ra- 

 selinnou püdu jiz pfi silnici. Roste tu Scheuchzeria, Carex limosa. Yv- 

 znacnä jest tu vecUe Nardu sitina Juncus sguarrosus. Zajimavy jesl tu 

 vyskyt vysokohorske Carex rtgida! Raseliniste obklopuji lesy typickeho 

 räzu lesii raselinnych. 



Ostatni okoli Male Üpy a Hranicnych bud zaujimaji chude. na- 

 nmoze dosti mlade lesy smrkove skvetenou mälo zajimavou. Zase tu jsou 

 pbdrosty borüvci a Calamagrostis neb Deschampsia flexuosa s obvyk- 

 lymi prüvodcimi druhy. Zajimä jen Hömogyne, Blechnum, Gnaphalium 

 norvegiewm, Lycopodium selago, a zejmena opet Luzula maxima, ale 

 vzäcna. Takoveho räzu jsou lesy na svazieb Kolbenkammu. Bohatsi ve- 

 getaci v nieh maji jen cetne mokfady a lesni loucky, kde vedle obecnych 

 drubü roste v mnozstvi Arriica a Primula elatior, jednotlive pak pfi p<>- 

 tüccich Rumex arifolius, Veratrum, Polygonatum vertieülatum, Prenanthes, 

 a pfevzäcne Adenostyles. Teprve v üdoli Fichtigwasseru vyskytuji se 

 Mulgeäium, Gentiana asclepiädea, Valeriana sambudfolia a p. 



Üdoli toto a pokracoväni jeho, üdoli Male Üpy, az k üsti jest jiz 

 odchylneho räzu. Jest hluboce zafiznute, semknuto pfikrymi lesnatymi 

 stränemi, plnymi balvanü. Zde jsou lesy bujne, s castymi vyvraty, pfe- 

 rusovane misty balvanitymi ssutemi. A tak vegetace jejieh mä nmoho 

 spoleeuelio s vegetaci ssuti lesnich: spousty kapradm, boruvci, Senecio 

 Fuchsii, Carduus personata, Petasites albus. Calamagrostis arundinacea 

 a p. Hlavni vegetace se ovsem soustf ed'uje kolem pramenü a na mokva- 

 vych misteeb, kde pak najdeme mnozstvi Mulgedia, Prenanthes, Senecio 

 nemorensis, Valeriana sambudfolia, Geranium silvaticum, obrovske ve- 

 jife kapradin (zejm. Athyrium filix femina), Ranunculus platanifolius, 

 Phyteuma s/iieatum, Rumex arifolius, Petasites albus, Cirsium heteröphyl- 

 lum, C. oleraceum, C. pülustre (tez misenei), Carduus p&rsonata atp. — 

 jak vidno vybranou vegetaci horskoü! Hole ssute zdobi bfizy, jefdby, 

 Salix silesiaea a'caprea, Sambucus racemosd, k tomu kapradi, Carduus 

 personata a j. 



1 zde misty uplatnuji se opet buky, ac ani zde netvofi lesnich po- 

 rostü. Z jejicb prüvodcü stihneme: Daphne mezereum, Ranunculus lanu- 

 ginosus, Pirola minor, Orchis maculata, Pülmonariä obscura. 



Mala Üpa jest ricka dosti velikä, zejmena od üsti Löwenbachu, 

 obklopena hojne balvanitym i drobnejsim nänosem, takze vyviuula se 

 bohate zase kvetenä pofieni. Slozeni jeji je üplne shodue s vegetaci üdoli 

 Velke Üpy, i zde v nejdolejsi cästi vvskytä se Petasites Kablikianus; 

 pouze Rumer alpinus ehybi. Hicku provazeji kfoviny Ahius incana, vrby 

 (Salix silesiaea, purpurea, caprea, fragilis), Sambucus racemosa, ;i velmi 

 casto zase kfovite buky. 



Pod Latabrücke tvofi Alnus incana olsinu spodrostem Urtica dioica, 

 Chäerophyllum hirsutüm a mene Impatiens. K nim druzi sc Lactuca 

 muralis, Valeriana sambudfolia, Melandryum silvestre, Senecio nemoretisis, 

 (ifdeo/isis tetrahit, Crepis paludosa, Milium, Aegopodium, 



Üdoli sevieno jest tu skalnatymi svaby se ssuti. Na ni proti my- 

 slivne Latentalu objevuje se jiz Sarothamnus vulgaris. Skaliska maji ve- 



