159 



getaci druhotnou, sluk na nävrsicb se rozkkidajieieh (Juiiaboden, .Braun- 

 boden atd. z Velke Üpy) splavenou: Euphrasia Bostkoviana, Parnassia, 

 Epilobium palustre vedle E. collina, kapradi a p. 



Üvodi Male Üpy präve jako Novosvetsko tvofi svym räzem pfe- 

 ebod od üstfedniho pohofi k pfedhoräm. I zde Löwengruud, z lior ve- 

 douci, mä räz horskeho üdoli, kdezto Kolbenkamm a üdoli od neho sestu- 

 pujici maji jiz chudsi vegetaci vice pfedhorskeho räzu. 



Horske, hfbety, ktere okranicuji üdoli Üpy na zäpadea jejieh üdoli, 

 maii obdobny räz jako povodi Male Üpy — jevi take poznenähle ochu- 

 zoväni, cim vice se vzdaluji od üstfedniho pohofi, az konecne nad Jan- 

 skymi Läznemi pfechazeji üplne v räz pfedhorsky, jimz jiz chybi Ade- 

 nostyles, Gentiana asclepiadea a p. 



Lesy, kryjfci ploche hfbety postupujici od Fuchsberku k jihu a 

 k Üpe jsou chude, suche smrciny s podrostem borüvci, obvykleho räzu. 

 Tak na Schroffelberku mezi nepfehlednym borüvcim, Deseliampsia flexu- 

 osa a Calamagrostis arundinacea roste trochu Luzula albida, Iiomogyne, 

 Melampijriun pratense a silvaticum, Hieracium murorum, MajäntJiemum 

 a p. Mokfady maji ovsem vegetaci bu.inejsi, ale rovnez chudou, hlavne 

 porosty Equisetum silvaticum, Chaeropliyllum hirsütum, Crepis paludosa 

 atd. Jednotlive vyskytä se tu Digitalis ambigua. 



Lesy na svazich nelisi se nijak valne, rovnez y nich pfevlädä bo- 

 rüvci. Pouze kde hromadi sehumus, stihneme jednotlive vzäcnejsidruhy, 

 tak na üboci Forstberku na pf. vedle Homogyne a Trientalis i Streptopus, 

 Bleclinum a p. 



Kde hfbety tvofi sedlovite pänve, umoznen je tu vyvoj raselim 

 vesmes ovsem raselin lesnich resp. raselinmjch lesü. Nejvice na raseliny 

 vysokohorske upominaji raseliny u Töpferhäuserü a na Auerwiese, räzu 

 raselin novosvetskych, porostle krnicim smrcim, s kopeckj r Vacciniifmyr- 

 tillus, uliginosum, vitis idaea), Nardus, Juncns sguarrosus, Homogyne na 

 odumirajici raseline, na zivych, mokrych mistech, dnes jiz omezenych, 

 v kobercich Sphagen, Juncus filiformis, Eriophorum vaginatum, Trien- 

 talis a p. Tünky — malicke a melke — zarüstä Carex Goodenoughü, 

 ecliinata, Juncus filiformis. Podobne raselinne lesy jsou v okoli velmi 

 rozsifeny, na pf. na vrehu Mo'orldhh a j., ale vesmes jiz vysychaji, me- 

 nice se ve vfesoviny. 



Nejrozsählejsi z techto raselin zaujimä plochou sedlovou pänev 

 mezi Cernou horou a Forstberkem, t. zv. Mooswiese. Baselina ta je jeste 

 z velike cästi zivä s rozsählymi porosty Sphagen, Carex Goudenoughii, 

 Juncus filiformis tvofici rysave porosty präve jako Scirpus caespitosus, 

 Juncus squarrosus, Eriophorum vaginatum Yaccinia (3 druhy) atd. Ra- 

 seliniste je zarostle smrkovymi, typicky raselinnymi lesy, ktere ovsem 

 v mokre püde (kde podobne jako na raselinäch lubosskych nad Novym 

 Svetem stezky musi seupravovati a kde zivä raselina stävä se temef 

 nepfistupnou) krni a cetnymi vyvraty trpi. Zejmena vsak ve stfedu ra- 

 seliny smrci üplne zakrnuje a profidne, nechävajic volne plochy rase- 

 linne, kde se udrzely i male tünky se Scheuchzerii. Tarn roste i Empe- 

 trum, Andromeda, Öxycoccos. Raselinne lesy tyto sifi se i po svazich, 

 majice za podrost mokre koberce Sphagen s Calamagrostis arundinacea, 

 porosty (!) Homogyne, Trientalis, Veratrum, Luzula sudetica, Lycopodium 

 annotinum. I zde nejmokfejsi mista zarüstä Carex Goodenoughii a Jun- 

 cus filiformis. Xa sussich palouccich zde roste jeste Hieracium alpinum. 



Lesy jsou v teto cästi Krkonos pferusoväny rozlehlymi horskymi 

 lukami, po nichz roztrouseny jsou horske chaty Töpferhäuserü, Bolin- 



