160 



wiesbud, Walschabud, Tipeltbud. Auerwiesbud atd. Louky ty jsou dosti 

 vlhke, razu vesmes horskeho. Tak na Stuffönseite vedle obecnych druhü 

 lucnich roste jeste Campanula Scheuchzeri, Potentilla aurea, Hieracium 

 aurantiücum (u potoka Carduus personata), u Bohnwiesbud, kde jsou velmi 

 krätkotrave, vedle hojne Antik// zase Potentilla aurea, Luzula sudetica, 

 Hieracium al/pinum, u Walschäbud, kde mnoho trpi kultivovanim, Myrrhis, 

 Melandryum silvestre, Rumex arifolius, Campanula Scheuchzeri, ale vdo- 

 lejsich partiich zde, a pak na lukach u Tippeltbud, kde rovnez jeste roste 

 Potentilla aurea, Gentiäna asclepiadea, mame jiz pouze Camp, rotundi- 

 folia. Zajiniavym zjevem jest v okoli poslednich dvou osad kultura jeö- 

 meue, ktery zde pfes vysokou polohu poli (!>00 — lOOu m n. m. !!), pfece 

 zpravidla uzrava! Nejzazsi vybezky techto horskyeh luk stihueme nad 

 Janskymi läznemi u Kühnelbud, kde na znacnö raselinne püde jsou mfsty 

 porosty Nardu a Juncus squarrosus, Deachampsia flexuosa, mnoistvi Ar- 

 niky, Ranunculus platanifolius kol pramenkü. Jednu struzku lemuje 

 huste Blechnum Spirant! 



Jestlize lesy na plochych hfbetech a jich svazicli nebyly pfilis 

 bujne a bohate svou vegetaci, jsou za to üdoli vedouci odtud k l'pe ne- 

 jenom velmi malebna, ale i bujnou a pestrou spolecnosti okraslena. 



Tak JJrlassgrund ve svych lesich a na pasekäch. kde stekaji cetne 

 pramenky a bujne housti tvofi maliny, pfechovavä krasne skupiny a po- 

 rosty kapradi (ve vyssich partiich pfcdevsim Athyrium alpestre), Mul- 

 gedium (tez v celych porostech), Petasites albus, Prenanthes, Senecio ne- 

 morensis, Ranunculus platanifolius, Geranium silvaticum, Rumex arifolius, 

 Orchis maculata, Homogyne, Polygonat/um verticillatum, Gnaphalium nor- 

 vegicum, Blechnum, Gentiäna asclepiadea a mn. j. 



Bohatou kvetenu mä i Lortzegnoid, jenz ve stinnyeh lesicb svych, 

 kde humus zdobi Lysimachia nemorum, Luzula pilosa a pod., hosti na 

 omselych skalinkäch a balvanech vedle Cystopteris fragilis a Asplenium 

 trichomanes, tez vzäcnc Aspl. viride. Krom toho pod üstim Tippeltbachu, 

 prudke bystfiny, jejiz üdoli rovnez mä bujnou kveteuu, avläsf kapradi, 

 vytvofily se dosti velke a pekne olsiny (z Alna* incana) s neobycejne 

 bujnyin podrostem Chaerophyllum hirsutum, Impatiens, Phyteuma spi- 

 eatum, Oxalis,. Chrysosplenium aliernifolium, Geranium Robertianum, Epi- 

 lobium uimitauuin, Crepis paludosa, Senecio Fuchsii, nemorensis, Lamium 

 luteum, Aspidi/um drygpteris, filix mos, Läctuca muralis, Athyrium filix 

 femina, Urtica dioica, Viola silvestris, Hieracium murorum, Taraxacum 

 officinale, Mülgedium, Ranunculus lanugin'osus, repens, Prenanthes, Peta- 

 sites albus, SteUaria nemorum, Melandryum silvestre a j. v nejkräsnejsim 

 vyvoji tvofi hustou spiet vegetace, jiz razi si cestu Lorzbach. 



Jednou z nejnadhernejsich partii Krkonos jest Klausengraben u Jan- 

 skycli läzni, horskä divokä rokle, jiz v prudkein toku s pfecetnymi kas- 

 kädami probiha Seit'enbach. Zejinena v nejvyssi cästi, kde naskytaji se 

 prübledy do sireho kraje, pobled s vyse hör na roztomile, »malickc« pa- 

 horky az daleko do Ceeh v ramci horskyeh hvozdü patfi k nejkräsiirjsim 

 pozitkum. Hvozdj r tyto oplyvaji nejbajaejsi vegetaci, skvostnymi porosty 

 kapradi (ale jiz pouze Athyrium filer femina!), Mulgedia, Petasites albus, 

 Prenanthes (az 2 ml) atd. Adenostyles vsak, Gentiäna asclepiadea, Ranun- 

 culus platanifolius chyheji. Vyzuacny jsoü inisty pekne skupiny Hiera- 

 cium inuloides. Dole na skaliskäcb cervenaji se bobule Streptopusu. 

 V üdoli jest ninobo bukü, ale nikde eiste buciny. Kde jsou vsak skupiny 

 bukü, zejmena v dolni partii üdoli, uplatfiuji svuj vliv v podrostu: hojnä 

 jest Impatiens, Festucß calamaria, Milium a p; 



