161 



4. Öesk'a pf\edhofi. 



Geska pfedhöfi nälezeji pfeväzhou cästi päsmu podhorskemu. Zde 

 jsou kräsne vyvinuty lesy smisene, pak typicke bory, vfesoviny atd. 



Üdoli Kamenice mezi Tannwaldem a Zeleznym Brodem patfi v tom 

 obledu k uejtypictejsim. Pfikre, skalnate jeho strane zarustaji velmi pekne 

 smisene lesy s Gal'eopsis versicölor, Melampgrum mmotosum; Myosptis 

 silvatica, Campanida trachelium, Cardamine impatiens, Ranunculus nemo-, 

 wsiis a lanuginosus., Stellaria holostea, Äsarum europaeum, Convallaria 

 majalis atd. Kde jest ]es hodne profidlv, zvläsf na pfikryck stränich a 

 skalinäch, zdobi üdoli kräsne a pfehojne sknpiny Eupqförium cannabi- 

 uum, Origanum vulgare a Digitalis ambigua. Zajimavä jest jedna by- 

 stfinka nedaleko üsti Kamenice do Jizery, zenouci se se strane do feky. 

 V hlubokem stinu smrkoveho lesa roste tu na nejmokfejsi püde Chryso- 

 spleniiim oppositifoliüm. 



Pfi Biegrove stezce jsou rozsahle skaly a skalni ssute. Zajimave 

 jest tu stfidäni fyllitu s' lozi väpencovymi, ktere mä veliky vliy na kve- 

 teuu. Kdezto na fyllitecb buji cetne horske typy, tak statne Pölygonatum 

 rerticillatum ve spolecnosti bohatych hapradi, usadilo se na väpenci mnoz- 

 stvi Vmcetoxicum, Origanum, Asplenium rata muraria a p. 



Vyvrcholenim kveteny te jsou skaly za Semily pod Benesovein. 

 Droti Menclove tovärne, kde roste Delphtnium elatum a drny Saxifraga 

 deeipiens, zjevy v krajine teto nejvys vyznamne. 



Üdoli VitkovicJse ma v dolejsi cästi tez lesy smisene, kde dominuje 

 zvläsf pfehojnä Digitalis ambigua a Phyteuma spicatum. Üdoli vzhüru 

 do hör mä jiz kvetenu horskou. Jsou tu zejmena näpadne typy: Poa 

 Chaixii var. remota, Lamiuui luteum var. moritanum, Seneeio rivularis, 

 (leum rivale, nescetne Equisetum silvatieum, Petasites albus, Mehnidrgum 

 rubrum atd. Misty jak v ikloli Köschelbachu, tak zejmena ve Fiuster- 

 ü,rabenu jsou velmi pekne buciny, v nichz roste Aspidium lobatum, Fe- 

 stuca calamaria, Cardamine silvatica a p. Louky u Vitkovic jsou jednak 

 t'acie Cirsium heteropJiyllum a Polygonum bistprta, zejmena vsak jsou 

 i porosty Crepis paludosa var. brachgotus. Na raselinnyck lukäch jest 

 Salix repens a zvlästni forma Aspidium phegopteris. 



Pobocny hieben ZaleJio jest velmi pusty a nemä peknejsi kveteny. 

 Zalg säm vyznacen jest suchymi lesy s podrostem borüvci, DeseJianipsia 

 fle.vuosa, Leucobrgum. v nichz subalpinskou polohu dävä tusiti pouze 

 Homogyne alpina a Blechnmh spicant. Xa Zadnim Zalem jsou vfesoviny 

 s Pteridium aquilinum. Ostatni hfbet pokryvaji suche lesy präve jako 

 Zaly. Teprve u Frisehenwasseru objevuje se Pölygonatum verticillatum, 

 u Dreihäusrü pak poprve Streptopus amplexifolius, (le)itiana asclepiaded 

 teprve u Sacherovych bud. U Krausovych bud jsou horske loukj^, na 

 nichz mä sve nejuizsi stanovisko Crepis grandiflorai rostouci tu ve ve- 

 likem poctu. Üdoli potückü stekajicieh s Preiselberkn maji jiz horskou 

 vegetaei. Lesni louky a mokfady maji Ranunculus platauifolius, Mulg'e- 

 diitm, Thalictrum aquilegiaefolium, Seneeio rivularis vedle obecnych rostlin 

 techto utvarö. U BedricJiova (Friedrichstal) setkäväme se jiz s borskymi 

 lesnimi ütvary v plnetn rozvoji. Lesy jsou sice suche a nebohate na 

 druhy, za to vsak jsou mezi nimi misty velmi rozsahle mokfady s jejich 

 razovitou kvete'nou. Zejmena pfi Beerenbachu jsou na jednom miste roz- 

 sahle porosty Equisetum silraticum. Xa jedne takove mokfine roste i 

 Cardamine Öpizii. Mytiny k Boudäm Misecnym maji mnoho Seneeio 

 Fui-Jisii, a pobliz Harrachovy skaly misty mnoho Lycopodium complana- 

 tum. Misernr boudy lozi uprosffed liorskyoh lnk, namnoze zkultivovanyi-h, 



11 



