162 



kde zajima näs Jen Crepis grändiflora, Hieracium aurantiacum a Campa- 

 inila Scheuchzeri. Smörcm ke Kntlj vstupujetne brzo do suchych smrko- 

 vvcli lesü s borüvciqi, ktere zähy prechazeji v buöiny s velmi bobatou 

 kvetenou, inezi niz üvädime: Corallorrhiza iwnata, Goodyera repens, Cir- 

 caea alpina a intermedia, Sanieula europaea, Dentaria bulbifera a ennea- 

 phyllos a p. Buciny tyto sahaji az k branici lesni, kde stromy jejich 

 jsou nizke, skoro kulovite. Az do techto pploh vsak zachovavaji svou ra- 

 zovitou kvetenu. 



Svahy Planum mezi Tannensteitiem a Kläuselem maji räz süb- 

 alpinsky. Cetne jsou tu potucky s mokfadni kvetenou. Na Tanneneteinu 

 jcst jedina z celeho okoli Spindelmühlu mne znama lokalita Listera cor- 

 data, Dale na svahu za Krausovym mlynem jsou vyse jiz zminene kräsne 

 porosty Lycopodium annotinum. Az ke Klausel bachu jde Gentiana ascle- 

 piadea. Y udoli v techto mistech jiz brzy zacinaji smisene porosty chlnmni. 

 U Oehsengrabenu nalezneme jiz Festuca gigantea — ■ ale tez Aconitum 

 rostratum — Galium süvaticum, Origanum vulgare, doleji pod Elbeklemmc 

 i Listera orata, Alectorolophus serotinus, jeste doleji pak jiz Chaerophyl- 

 hiiu äromaticum. Dulozitym zjevem jsou v celem udoli Labskem od Spin- 

 dplmühlu az po Vrchlabi na pofici rozsähle misty porosty Petasites Ka- 

 blikianus ve spolecnosti /'. albus, Rumex alpinus, nejdoleji pak u Haekels- 

 dorfu i P. officinalis (tez misenci); tamtez ale i na skalinach v udoli 

 misty dosti hojne roste Sedum alpestre. Subalpinske typy pronikaji nej- 

 dale k Elbeklemme, kde rostou jiz pouze Blechnum spicant a Homogyne 

 alpina. Balvany v Labi vsak zdobi az k Vrchlabi Trentepohlia iolitlms. 

 Lueni utvary v celem udoli jsou namnoze kultumi a chude. U Ochsen- 

 graben objevuji se prvin' pastvinne loucky s Euphrasia stricto a curta, 

 Carlina acaulis a Thymus oyatus. 



Velice zajimava svou kvetenou jest krajina okolo Vrchlabi a Browne, 

 zejmena vsak pruh podhorsky, jenz se prostirä odtud na vychod pfes 

 Lanov a Schwarzental k Janskym Läznim. Kraj ten jest jiz zuacne nizsi 

 nez pfilehle rozsocby horske, jez nad nim pfikfe strmi, pfedevsfm vsak 

 yyznacny cetnymi lozeraj praborniho väpenee, ktery tu ma dalekosäbly 

 vliv na vyvoj kveteny. 



Tak jiz u Braune chovä pf. Viola colli na, Genüana eil lata, Lathyrus 

 silvester a p.; v temz okoli sbirany na polieb a mezieh dve zajimave 

 rostliny: Muscari botryoides a Omithogalum nutans. Cetne jsou v udoli 

 a zejmena na svazieh kratkotrave vlhke loucky facie bofeove s Gen,', 

 tiana baltica a carpathicä, na mokrych mistech sbira se i Triglochin 

 palustre. 



Pestre a rozlehle louky — ovsem dnes jiz mnoho kulturou utrpevsi 

 — rozkladaji se vych. od Vrchlabi pfi Rauschbachu, kde stilmeme pf . Cir- 

 siiau oleaceuin a palustre, Geranium pratense, Sayiguisorba officinalis, 

 Latin/ras pratensis, Thalictrum angustifolium a j. 



Üdolicko sestupujici od Bienerthausu pod Zirnkoppe k Lanovu jesl 

 zarostle dole peknou olsinou (oba druhy Alnus, buk, dub, bfizky) s bo- 

 hatou kvetenou: Melampyrum nemorosum, CaltJia palustris, Prenanthes, 

 Ranunculus lanuginosus, Fragaria vesca, Phyteuma spicatum, Calamjmtha 

 vulgaris, Stachys silvatica, Chaerophyllum hirsutum, Epilobium montanum, 

 Petasites albus, Paris, Primula elatior, Asarum, Lamium luteum, Luzula 

 albida, Campänula trachelium, Solidago, Lilium murtagon (mnoho). Oxalis, 

 kaprade, Malachium aquaticum, Ranunculus repens, Calamagrostis arundir 

 nacea, epigeios, Dactylis, Festuca gigantea, Geranium Robertianum, Fili- 

 pendula ulmaria, Rwnex obtusifolius, Urtica dioica, Ajuga reptans, (>ri- 



