164 



ovzdusi ümozüuje rozvoj i hoiskym ntvarüm jehlicnatym, ktere tu — 

 jakoby na rozlouOenou s horami — jeste v Qejbohatsim rouse se zjevuji. 

 A pfftomnost yäpencovych lozi, ktere zavädcji malebne stfidäni bucin 

 s lesy jehlienatymi a promrseni jejieh vegetace, zvySuje je§te peströst 

 kveteny, takze Silbergrund patri k uejboliatsim stanoviskfnn Krkonus 

 vübec! V bujnem podrostu, jemuz zakladem jsou kräsne vejife kapradf, 

 zejmena i Aspidium lobatum (hojne), stihneme Aconitum rostratum, Va- 

 leriana sambucifolia, Mulgedium, Prenanthes, Ranunculus platanifolius, 

 Lilium martagon, Ranunculus lanuginosus, Äctdea spicata, Dentaria, Pul- 

 monaria obscura, Chaerophyllum hirsutum, Tmpütiens, Asperula odorata, 

 Petasites albus. Polygonatum verUcillatum, Milium, Festuca calamaria, 

 Thalictrum aquilegiaefoUurn, Coratliorrhiza innata a p. Xejziiainenitejsim 

 nalczem jest ysak Delphinium elatum, zejmena na vapenci si libujici. Ro- 

 m an ticke, horske zäkouti toto neposträdä ani skalisk, kde soustred'uji se 

 kaprade, inezi nimiz i vzäcne Asplenium viride v mnozstvi zdobi zejmena 

 väpencove skäly. V ssuti skalni, zejmena okolo starych dolü, s oblibou 

 iisazu.ii se prave uejstatnejsi typy, predevsim präve i Delphinium. 



Lesy na jiznich syazich Gerne hory a nad Janskymi Ldznemi jsou 

 nejvys puste, pouze s podrostem borüvei, ba misty uplne hez podrostu. 

 Borske druhy Jim skoro uplne srlmzeji. 



Lesy ke Vrajtu maji jiz karakter podhorsky - a Pulmonarii, Galeo- 

 psis speciosa, Lmpatiens a j. Jsou vcsmes smisene, ac misty smrk silne 

 pfevladn. Louky jsou kulturni. misty eele zarostle Cirsiem oleraceem* 

 V lesich pfi promenade stihneme misty pekne lesni raselinky, v nichz na- 

 lezla pfihodna stanoviska vedle jinych raselinnych typü i Scheuckzeria 

 ■palustris, 



5. S e v e r h i p o d b o r i. 



K severu spadaji Krkonose pfikfe do roviny Hirschberske. Xej- 

 pfikrejsi jsou vlastni svaliy hlavniho hfebenu, ktery pak po eele temer 

 delce sve omezen jest mirneji se svazujicim stupnovitym podhorim, roz- 

 delenym rovnobeznymi üdolimi v cetne rozsoeby. Podhofi toto jest jed- 

 uim z nejpekuejsich krajü krkonosskych jak turisticky, tak i floristicky. 

 Celkem vsak ma eele toto podhofi dosti jednotny raz. Pfikladem 

 mohou näm byti lesy okolo Sehreiberhavy. Jdeme-li z Marientalu k vo- 

 dopadu Zackelskemu, proehäzime celkem dosti suchymi lesy, v nichz 

 huste podrosty tvofi Vacdnium myrtillus, pak Athyrium filix femina, 

 Aspidium spinulosum, Blechnum spicant, Uomogyne. Nektere partie jsou 

 bohate humnsem, tarn pak chybi borüvei, oahrazeno jsouc koberci Uicratu 

 Hypnum Schreberi a splendens, Polytrichum alp., mezi nimiz dafi se 

 Oxalis acetosella, Pirola minor, Monesis uniflora, Luzula pilosa, Aspidium 

 phegopteris, Homogy/ne alpina, Athyrium filix femina, Aspidium spinun 

 losum, Blechnum Spirant, Melampyrum silvaticum, Potentilla ereeta, Pre- 

 nanthes a misty mens! porosty Aspidium dryopteris i Huhns idaeus. Dü- 

 lezitou soucastknu lesü jsou. tu i buky. Kolem pramenkü, kterych je tu 

 nescetne mnozstvi. usazuji se jen zcela vsedni druliv techto utvarü. Ko- 

 berce Sphagen s Trientalis, Lysi?nachia )iemorüm, Ranunculus rept ns, 

 Viola palustris. Crepis pahtdosa, Chaerophyllum hirsutum jsou nejrozsi- 

 nejsi vegetaei jejieh. Zajimavejsi druhy ukazuji se na vlhkych koberefeh 

 mechii a v humuse okolo vodopadu Zackelu. Tarn vedle techto obeenych 

 druhu nalezneme Listera cordata, Goodyera repens, Epipogon aphyllus, 

 Cörällorrhiza innata, Circaea alpina, Carex silvatica, zejmena pak pfi 

 prudsich hystiinkäeh, tak zlasf ]>ri Zackelu i Viola biflora. Vyznaönym 

 zjevem jsou tu vsude rozlehle pasoky v nejrozmanitejsim stupni vvviiJ!-. 



