165 



na nichz tu cele porosty tvofi Calamagrostis arundinacea, tarn Chamae- 

 nerium cmgustifbUum., jinde Deschampsia caespitosa neb Senecio silvaticus 

 a viscosus, mezi tim pekne skupiny Senecio nemorensis, Prenanthes, M&- 

 landryum silvestre, Gentiana asclepiadea a obrovske Cirsium palustre, na 

 vlhcich mistech Juncus effusus, J. conglommeratus, Scrofularia nodosa, na 

 volnj'ch bucT porosty Rubus idaeus neb borüvci, jindy zase Oxalis aceto- 

 sella, neb Rumex acetosella, Veronica officinalis atd.; pfedni ozdobou 

 jsou pasekäm tem kefe Sambucus racemosa se svymi rudymi bobulemi, 



Blize ke Schreiberhave rozryvaji potoky znenahla klesajici teren 

 hlubokymi zäfezy. Tarn pfi nich roste Midgedium, Ranunculus platcmi- 

 folius, Prenanthes, Athyrium filix femina, Petasites albus a pod. Skaliny 

 Zaekelklammu zarüstaji huste koberce meehü, zvlasf Scapanie (na nej- 

 vlhcfeh mistech), Dicrana, A-idacomnium, Hypna, Mnia, Jungermanma, 

 Polytricha, Radula a j. Vyssi vegetace je chuda. V kobereich meehovych 

 a skulinach skalnich udrzuji se chude kefieky borüvky, pak Aspidium spi- 

 nulosum, Trientalis, Lysimachia nemorum, Epüobinm montanum, Pre- 

 nanthes. 



Smerem k Jakobstalu prov;izeji nas opet podobne lesni porosty 

 s nepfilis rozrnanitou .kvetenou. Dülezity jest tu vyskyt Pinus pumüio 

 v roztrousenych, nec-etnych kerickacb (nejnizsi mimoraselinne stanovisko). 

 Na jednom miste jsou u cesty luciny, kde naleznem pofidku i Achyro- 

 phorus uniflorus a sterilni Pidsatilla alpina. 



Dülezitytn zjevem jsou v celem tomto obvodu Zaekenu na nekolika 

 mistech se objevnjici subalpinske louky facie Crocus Heuffelianus. Nej- 

 rozsahlejsi jsou na upati Cerne hory v Dolni Schreiberhave, kde prosti- 

 raji se od Hutf (Hüttstatt) pfes Sedmidomi az pfes Zacken do üdölicka 

 u Brände. Mens! louky safränove jsou v ikloli malebo Zaekenu na neko- 

 lika mistech, pak v Jizerskych horaeh v udoli za Schooshüblem. 



Smerem ke Kochelu dostävaji lesy jiz misty mnoho karakteru pod- 

 horskeho. Midgedium, Iiomogyne, Ranunculus platanifolius a pod. mizi. 

 Objevuji se hojne smisene porosty s jasany, jUmij, lipami, jefäby, bfizou 

 atp. s podrostem trav Deschampsia caespitosa, Calamacirostis arundinacea, 

 Dacfylis glomerata, mezi nimiz roste Chamaenerium atigustifoUwn, Se- 

 necio Fuchsii a nemorensis, Süene inflata, Hieracium murorum, vulgatuni. 

 laevigatum a j. Okolo slapu Kochelu jsou misty buciny, kde nalezneme 

 jiz Actaea spicata, Dentaria enneaphyllos, Mercurialis perennis, Veronica 

 chamaedrys a p. Na protejsi strane jsou misty zajimave porosty Pteri- 

 diwm aejuilinum ve vlhkem, humosnim lese ve spolecnosti Aspidium spi- 

 mdosuiu, Carex silvatica, Melaudryuiii rubrum. 



Tehoz räzu jako okoli Schreiberhavy jest partie okolo Ilermsdorfu 

 a Agnetendorfu. V cästi teto jsou zvläst pekne vyvinuty podhorske louky, 

 zojmena v lesieh pod Kynastem, na nichz tvofiva cele porosty Arnica 

 montaua a Chrysanthemum leucanthemum. Na Kynastu jsou skaliny, na 

 nichz roste Semperrivum soboliferum. Usadilo se misty i na zficenine, 

 rovnez tak jako na kamennych ohradkäch a zidkäch v Agnetendorfu. 

 U Agnetendorfu jsou misty lucni raseliny se Sedum purpureum. Pro 

 okrsek tento, zvläst smerem k Hainu jest vyznacno hojne vystupoväni 

 borü, namnoze s podrostem borüvci, ktere vyznacuji slezske podhofi po- 

 dobne, jako ceske vyznaceno smisenymi lesy. 



Okoli Hainu vyznacuji na jihu pekne horske lesy, ktere vysilaji 

 sve yybezky az k vodopädu hainskemu. Tarn najdome jiz Ranunculus 

 platanifolius, Midgedium, Blechnum, Corallorrhiza, Epipogon, zejmena 

 vsak odtud däle na vychod rozsifenou, jinde v Krkonosich se nevysky- 

 tnjici Luzula maxinia. S druhe strany maji lesy ji.V opino räz podhoi-ni, 



