ins 



lapponum, zejmena po kräji raselin na stränieh velin-i bujhe, v ijichS 

 vzaene vyskytuje se i S. dqphneola. 



Sestupme jeSte do LabskeJw dolu, jeho2 drio pökr^vaji raseli.ny, 

 zvläst cele porosty Eriophorum vaginatum a Scirpiis caespitosus, a mechoiH . 

 Raseliny ty jsou v Krkonosieh vzäcneho ////<» uvalöDeho, vytvorönj 

 byvse v nadni glacialniho udoli Labe, ktere sc tu vine jäko maly pra- 

 menek v nescetnyeh zäkratech zluiavym pörostem raselinnyiii. 



Däme-li sc nyni vzhüru, od mos.tu vedouciho pfes Labe ■■ kde 

 jsime je byli pred casem n prvnieh kmvisek R«6e.s petraeum opustili - 

 pfes balvany a ssut do skalni strze labske, ocitame se v jedne zpamät- 

 nveli rokli horskych, ktere byly kolebkou Iedovcovych prqudü, a ktere 

 dries vyznäcuji se nejbujnejäi a nejbohatsi kvetenou horskou. Kamenite 

 sräzy s obou stran zarustä nejpestrejsi vegetace s Aconitum napellus, 

 Mulgedium, Prenanthes, Adenostyles, AtKyriüm alpestre, Delphinium ela-. 

 "tum (necetne), Veratrum, Geranium silvatifum, Valeriana sambucifolia 

 a p., mezi tim Melandryum rubrum, Silene mflata, Stellaria nembrum, 

 Sweertia, Bartschia, Petasites albus. Poh/gonßium verticülatum, Sirepto- 

 pus, Epilobium alpestre, Chamaeneriüm angustifolium, Senecio nemorensis, 

 Alchemilly a celarada nejrüzncjsich druhü nivovych a kfovinnveh. Ne.j- 

 vice vsak upoutavaji näs na levem lifehu houstiny Ribes petraeum, zvläsltc 

 asi uprostfed strze a dolü k lesn vßlmi hojne ä krasne. Zdejsi Lokalita 

 jest jediaä v celych Krkonosieh, kde r//bi: tvofi takove houstiny, jinde 

 ukazuji sejen ojediuele kefe. Houstiny ty pak stoupaji jeduou postrann i 

 rokli az vzhüru na okraj strze, kde se snimi setkävame pfi ceste k Mar- 

 tinske boude, nedaleko od Labske boudy. Prameriiska zdejsi zdobimnohe 

 porosty Alchimilla alpestris v rüznych t'ormacb, a i .1. glaberrima, Epii 

 lobium alsinefolium a p., skaliny chovaji peknä Hü racia, zvläsf vzaene 

 //. Schmidtii. Xad strzi jsou misty rnensi alpske luciny se.Selagineüa se- 

 laginoides a Gnaphalium supinum. Okolo labske boudy zarüstaji skalni 

 plochy koberee raselinnikove s Epilobium nutans, Trientalis europaea, 

 Sweertia perennis, Bartschia alpina, Lysimachia nemorum, Myosotis scor- 

 pioides. Okolo Labskebo vodopädu jest zage bujnä vegetace pramenitycli 

 mist, kde jest zvläst hojnä Valeriana sambueifolia, Aconitum napellus, 

 Setlecio rivularts, Bartschia, Epilobium alsinefolium, /*.". alpestre, Alche- 

 milla alpestris, Sweertia atd. 



Nyni pustime se podel mladebo Labe vzhüru k jeho prameuüni. 

 Zde jsou opet rozsahle zive raseliny - Lühskä loüka — s cetnym Rubus 

 chamaemorus, jinak stejneho räzn jako louka Pancavska. Xa svazich rase- 

 liny ty vsak brzo odumiraji, a tak jiz nedaleko pramenu labskych pxeme- 

 neny jsou ve vfesoviny a porosty Deschampsia caespitosa s hojnyin Lu- 

 copbdium alpinum. Horni rast Labske louky pokryvä jiz jen zlutobneda 

 hole Xunlus striata, s chudymi porosty Meöovynii, v nichz na hranici 

 slezske (za hraniceini) mezi kameny L10. a 111. rostou tri k zemi pfi- 

 tiskle kefiky Juniperus mimt. 



Ilfebeny k .(ininosi kryji vfesovinne porosty kleeove s ehudöu 

 kvetenou: Homogyne, Trientalis, Pot&ntilla aurea, PulsaUlla alpina, Carez 

 rigidai Deschampsia flsxuosa, porosty Vaccinium myrtillus a uliginosum 

 a p. Balvanite skaliny zdejsich vrehohi, tak zvlälf Violkove kameny, 

 kryje ppuze nieeh a lisejniky (Rhisocarpon geographicum) . Za jiraäve jsou 

 pouze Pferdekopfsteine, jejichz skaliska prechovävaji vzaene i Salix 

 herbacea. 



Okolo Vosecke boudy jsou pouze ohude ütvary lioli a raselin, bez 

 zajiinavejsieh druhü (hojne Potentilla aurea, Epilobium nutans, E. alsine- 





