169 



folium a p.).- A tak- zamifime zpet pfes Labskou louku k protejsimu 

 kfbetu Krakouo.se. 



Dame se po svazich aJrhoiiose nad Labskym dolem. Sc svahü tech 

 otvmuse krasna vjklidka po hlavnim hfebeuu' krkonosskem. Na levo za 

 rozlehlou pläni labske louky — kte'rä steto vyse däsecelä pfehleduouti, 

 a na niz teprve nynii jasne vidime ten boj raserin a holfj ktere jiz zlout- 

 nou misty i v samem srdci jejim —• zdvihä se kamenitä' »mohyla« 

 Tafelsteitm, pfimo pfed m\mi,Y iolkove hameiiy, vysokou- vezi zdviha se 

 nad cele okoli bouda u Sneznyeb jam, za niz vpravo vystupuje Vysokc 

 kolo, jez spada -pak pfikfe k vychodu k Velikemu Öisäku. Dalek vy- 

 chodu töka öko pfes hluboky zalesneny dtil Sedmidoli k Diyci louce,' 

 Malemu Öisäku, Kozim hfbetüm, aby spoßinulo koneene* na kuzeli Snez- 

 ky, ukryvajici se za-stahlym hfebenem Lahnberku, ktery zase pläni na 

 Büe louce souvisi s dvojvrsim Studniene. 



Kvetena techto svahü Krkonose jest chudä, pokryvajif je vetsiuou 

 smilkove hole a chude klecove vfesoviny. •■ Jen misty jsou mensi pra- 

 menky, namnoze zraselinele. Jednu takovou raselinkuzarüstä celou Trlcho~ 

 phorum alpinum, doleji pak v mechatine najdeme Carex magellanica, C. 

 /laticiflora, Simertia pereritäs, Bartschia alpina< Epilobiüm nutans. Mno-' 

 hem bohatsi jsou jizni svaliy Krkonose. .Tarn jsou pekne horske louky 

 s pfecetnymi llleracll: IL alpinum, H. tubuhsum, II. bohemicum, IL pe- 

 dunculare, IL nigrescens, H. decipiens, ILmurorum var^,H:vulgatum var.", 

 IL pmncmtJioides (mnozstvi), //, atratum, a tez vzäcne druhy: H. Wim- 

 mert, IL corconticum, II. asperulum, IL albihum, H: inuloides. Vedle toho 

 jsou hajne Achyrophorus, Crepls grandiflora, Leontodon var. opimus, Gym- 

 nadenia conopsea, G. albida, Arnica montäna- vedle jinyeh rostlin lucnich, 

 na pramenitych mistech i pekne nivy s Mulgedium, Prenanthes, Chaero- 

 pJiyllum hirsutum, Senecio rlvidarls, Veratrum, Epilobiüm alpestre, E. al- 

 sinefoliuwt, E. nutans, Myosotis scorpioides, Sweertia, Bartschia, Trien- 

 talis, Anemone narcissiflora, Trollius, Pedlcularls silvatica,- Carex magel- 

 lanica, ('. pauciflora, Trichophorum alpinum, Eriophorum poly stachln in atp. 

 Na jiznim svahu, kde tvofi jiz blize lesa mensi porosty kleö, deli se cesta 

 k Misccnym boudäm ve dve ramena. Nedaleko tohoto mista stihueme 

 opet kfoviuku Sorbus sudetiea, kterä i na druhe strane — t. zv. Gehänge 

 — Krkonose v jednotlivyck kefieh se objevoje. 



Nyni dame se po bfbetu Krkonose — suchem, holem, s krnicimi 

 \'cratry, Mclaudryum rubrum, Potentllla aurea, Agrostis rupestris a kio- 

 visky kleeovymi, kde na jednom miste opet keficek Juniperus nana — 

 na nejvyssi bod päsma, Kotel (Kokrhac, Kesselkoppe 1434 in). Jderne 

 po^ krätkotravnych lukäch horskych, polo holim pödobnyeh, zase s Ilie- 

 racium prenantlioldes, fl. alpinum, IL boJiemicum, IL nigrescens; hojnä je 

 Pulsatilla alplna, Thesüim alpinum, Potentilla aurea, Luzula siideticcl,. 

 Mulgedium, Ilomogyne, Alectorolophus pulcher atd. Pozornosti zaslouzi 

 severni svah. kde nejdoleji jsou hole nardove a Desehampsiove shojnym 

 Lycopodiuiii alpinum, vyse chudicke alpinske lucin y s Pulsatilla alplna, 

 Potentilla aurea, a jedine zde se v zapadnim massivu nalezne Geum mon- 

 tanum, nedaleko mista, kde se cesty kf-izuji. Svahy smerem k pramenüm 

 Mnmlavy jsou v nejvyssi partii pokryty ssuti s mechy a lisejniky, Ly- 

 ct>l><>dium selago. Brzy vsak ukazuji se pramenitä mista s pfekrasnymi 

 nivami, jcjiehz obrovske rostliny, zejmena Mulgedia, Adenostyly a Aco- 

 nita tvofi rözsahle porosty. Nekterä prameniska jsou zraselinelä (smerem 

 k Lal)ske louce),' tarn pak vedle Empetra, Vacciniij a ostatni raselinne 

 flory nalezneme i Pe.dicularls sudetiea, jako vzacny ükaz v teto casti hoi 1 . 

 Pekne jsou, misty velmi rözsahle alpinske luciuy ktere jsou zvläst dobfe 



