170 



vyvinuty smerem do Mumlavskeho doln {Krakonosova rüzovä zahrädka). 

 .loste dnes jest tu prepestra kvetona, a byvala dfive daleko bujuejsi. 

 Hojnc je tu Dianthus speciosus, Carex airata, Potent Uta aurea, Pulsatüla 

 alpina, Anemone ranunculoides, Trollius europaeus, Hieracia, jmenovite 

 i //. silesiacum (jedinä lokal ita zäp. Sudet!), Bupleurum longifolium (ze- 

 jmena var, atropurpureum), AlUum victorialis (mnoho), A. sibiricum, 

 Scabiosa lueida, Viola biflora a celä vegetnce alpin'skych niv, klere se tu 

 stfidaji s kvetnatymi lucinami v nejpestrejsi smesi. Zäkouti toveru hyri 

 barvami a krasou sve kveteny a prävem zaslouzilo si nazvu »Rüzove 

 zahrady*. Vrehol Kotle kiyji porosty klecove s Homogyne, Trientalis, 

 Melandryum rubrum, Silene inflata, Pulshlilla alpina, Potentilla aureas .}., 

 vcdle nich pak hole, zcjmcna Iisejnikove (rozsähle porosty Cetraria islan- 

 dica), Deschampsia flexuosa, Rumex acetosella afp • vsude se-tu hojne vy- 

 skyta na suchych ütvareeh Agrostis rupestris. 



Xa jiznich svazioh Kotle i Lyse kory — jejiz vrehol zarüstä hole 

 /. velkc casti slozenä z Agrostis rupestris — kryji zase bohato horske 

 louky s öetnymi Bieradi, zejmena i vzäcnymi //. Purkynei (pouze zde!), 

 //. Wimmert a H.albininum, mnoho jest tu //. aurant:a um a floribundum, 

 spousty Achyrophorus uniflorua a Grepis grandiflora, ho.jna jesl Amica 

 montana, Gymnadenia cöiwpsea, G. albida, Thesiüm alpinum, mnozstvi 

 Alectorolophus pulcher a Campanida Scheuchzeri, Polygala vulgaris, Phleum 

 alpinum, Rumex arifolius, a ovsem celä fada rozsirenych druhfi. Cetna 

 pramenita mista jejieh zariistä bujna vegetace Mulgedii, Polygonatum 

 verücillatum, Aihyrium alpestre, Adenostyles, Verairum, Aconitum na- 

 pellus, ale i Liliiun mariagon, Anemone narcissiflora, Geum rivale, Stveer- 

 lin perennis, Bartschia alpina, Eriophorum polystaehyum, Trichophor'um 

 alpinum a p. Nedaleko lesa u Pvor.-kych bud (smerem k Harrachovu) 

 vc spolecuosti Hieracium aurantiacam roste mnoho Dianthus speciosus. 

 Okolo Itud jsou louky zkultivoväny a tak jsou tu spou.sty Polygonum 

 bistorta a Alopecurus pratensis, pak Crepis grandiflora, Hieracium flori- 

 bundum, Scrofularia nodosa a p., ano i Chamdenerium angustifolium a 

 Urtica dioica zarüstä kamenitä mista na teehto lukäch. 



Xviii vsak jiz poSpesme do Kotelnych jam, kde eeka näs nojvetsi 

 bohatstvi horske kveteny. Nez uesestoupime po tnristicke stezce, ackoliv 

 i okolo ni inäme krasnou kvetenu s Dianthus speciosus, Thesium alpinum, 

 Athyriam alpestre, Polygonatum verticillatum, Adenostyles, Alectorolophus 

 pulcher, Liliiun mariagon, Aconitum nepellus, Potentilla anno. Pulsatüla 

 alpina, (lentiana asclepiadeä a spousiy zralych borüvek, nyhrz däme sc 

 jeste nez zaene stezka ta sestupovati do jam, malou, sotva znatelnon pö- 

 sinou v levo, ktei'ä näs ehvili vede po okraji jam, a pak tepi'Ve skrze 

 Malou jämu a deliei hfeben vstnpuje do Vclike jämy. Hu cd na poeatka 

 eesty ukazi se natu skaliny, ktere nijak näs neläkaji. vzdyf roste na nich 

 Jen borüvei a brusnice. Avsak nedejtne se pfeee zmyliti! rlledame-li p<>- 

 zorneji, jiste ze odmöneui bndeme vzäcnym nälezem. Kostet na skalkäch 

 tiM-li misty dosti cetne Salix herbäcea, kterou jinak mezi bon'ivcim snadno 

 bychom prehledli. 



Poteseni hned na poeatku uspechem, s tfm vetsi ehuti sestupujeme 

 do Male jamy, kde u potoka, jejz pfekrocajeme, stihneme Epilobium al- 

 sinefolium, E. alpestre. Alchemilla glaberrima vcdle nbecnycli pfipoto?- 

 nfeh druhü. Pres hfeben, deliei obe jämy, sestoupiine k vlastninai cili 

 do Velikc jämy. Hned na poeatku stihneme nejbohatsi lokalitu jeji, va- 

 pencovä loze, v r nichz jsou opustene doly. A okolo teehto soustfedtJ sc 

 vykvet kveteny horske. Skalky stol obrüstä mnozstvi Saxifraga oppositir 

 folia, pak Carex capillaris, na trävniekäch okolo Selaginella selaginoides, 



