171 



Botrychium hmari'a. Skalky maji tu nejpeknejsi kveteim: Säxifraga op- 

 pösiüfoUa, Asplenium viride (mnoho), Aspidium lönckitis (necetne), Sedum 

 roseum, Galium sudeticum, G. h.ercynicum, Hieracinm rupigmum, Carex 

 capillaris^ Festuca varia, vedle obecneho Gystoptens fragilis, Festuca su- 

 pina a p. Xa hlinite pude stoloveho nsti roste hojne (snad v dobäcli ku- 

 tan! sem zavlecenä) Tussilago farfara. Hned u vyckodu stol a nad nimi 

 jsou pekne alpinske luciny se Selaginellou, Botrychium lunaria, Knautia 

 ärvensis var., Pulsatilla alpina a pud. A.vsak prave bohatstvi lucin tech 

 jest rozviuuto teprve na svaku asi 20 m pod doly. Luciny ty jsou snad 

 nejpestfejsi y celem pohofl; naleznemo tu: Bitpleurum longifolium, Li- 

 lium martagon, Arabis sudetica (mnoho), Diauthus speciosus, Selaginella 

 selaginoides, Garex capillaris, Euphrasia coerulea, E. minima, Primula 

 minima, Anemone >iarcissiflora, Pulsatilla alpina, Alchemilla glaberrima, 

 Pateniilla aurea, Carex atrata, Allium sibiricum, Alectorolophus pulcher, 

 Achillea sudetica, Epilobium alpestre, E. alsinefolium, Hieracium prenan- 

 ihöides, Phleum alpinum, Calamagrostis villosa, Digitalis ambigua, Crepis 

 mollis, Thymus chamaedrys, Galium bo reale, Pimpinella magna, Fragaria 

 vesca, Campanula trachelium, Paris quadrifolia, TricJiophorum alpinum, na 

 yliiöich misteeh i Swertia perennis, Bartschia alpina, Mulgedium, Banun- 

 culus platanifolius, Thalictrum aquilegiaefolium, Adenostyles, ' Geum vi- 

 rale, Myosotis scorpioides, Athyrium alpestre, Geranium silvaticum, Viola 

 biflora atd. 



Podobne bohatou vegetaci najdeme i v nadni jämy. Hned dole — 

 vstupujeme podle potoka od turisticke cesty — mezi kleci a srarcfm 

 ukryta, roste v mnozstvi na skalni ssuti Cryptogramme crispa. Pfi po- 

 toce najdeme spousty Bartschie a Sweertie, Aconitum nepellus, Geum ri- 

 vale, Mulgedium, Geranium silvaticum, Veratrum Lobelianum, mnoho 

 Delphinium elatum, Filipendula ulmaria, Banunculus platanifolius, Vale- 

 riana sambucifolia, Lilium martagon, Adenostyles alliariae, Chaerophyllum 

 J/irsutum, a vzacneji Anthriscus nitida, Allium victorialis, A. sibiricum, 

 Streptopus, Polygonatum verticillatum, Athyrium alpestre, Galium boreale, 

 Thymus chamaedrys atd. Dole pod stromy skryvä so jeste i Mercurialis 

 perennis, Oxalis acetosella, Majanthemum, Pulmo)iaria obscura a j. 



Svahy k vych. jsou pomerne chude, v nädni dokonce jen trav- 

 natvm porostem (Calamagrostis villosa, Deschampsia caespitosa atp.) po- 

 k'ry'te. Teprve v zadai casti rokle kde stekaji sc pfecetne pramenky, jest 

 opi't bohata vegetace niv s celymi formacemi Anemone narcissiflora, 

 Thymus chamaedrys, Viola biflora, V. palustris, pak Epilobium alsine- 

 folium, alpestre,. E. nutans, Swertia, Bartschia, Trichophorum alpinum, 

 Myosotis palustris a c. j. Tarn pfi potoee .nalezneme vzäcny Petasites 

 Kablikianus a P. albus. 



Konecne pfichazime ke skalnfm stenam, ktere jsou z velike cästi 

 zarostle mechem a travami, celymi nasaklymi vodou pramenkü zde vzni- 

 kajfeich. Tyto raokre skalni koberce mecliü jsou nejvitanejsimi stano- 

 visky Epilobium anagallidifolium, Carex vaginata, C. capillaris, Viola 

 biflora, Sagina Linnaei, Cardamine resedifolia, Allium sibiricum, Epilp= 

 bium alsinefolium, E. nutans, Na stupnich skalnich tvofi porosty Poa 

 Chaixii, Calamagrostis villosa, a kräsne skupiny Adenostyles, Mulgedium, 

 Thalictrum aquilegiae'folium, Anthriscus nitida atd. Sussi skaliny byvaji z 

 jara feie ponachovele neznou Primula minima, a tu a tarn belä se na 

 nich Pulsatilla alpina. 



Po debsim splhäni po skalach dostoupime konecne opet vrcholu 

 hfebene, kde muzeme si odpocinouti pfed dalsi pouti do hör. Däme^ se 

 nyni ryehle pfes znäraou näm jiz Labskou louku ke Sneznym jamäm. 



