172 



Cestou nepoutä aas nie zajimaveho. Svähy Vysokeho kola zarüstaji nar- 

 dove a desekampsiove hole, doleji rozsähle svahove raäeliny eriophorove 

 hez zvlästui kveteny. 



Teprve kdyz dosli jsme k okraji jam, nalezüeme op&t nektere za- 

 jimavejsi typy. T boudy roste tu Poa laxa a Taräxäqum nigreseews, na 

 pokraji jam Bfimulu tninima, ''Pulsatilla alpina a chude pörösty Juncus 

 hifiihis. Sestupujeme do Male jämy stnnou röklij kde na skaläch zase 

 jen I'rnniila minima. Teprve dole, kde prijdeme na alpinske nivy a skaliii 

 plotüy meehate, zpestfi se vegetaee. .Jiz v nejdolejsi fiästi rokle roste 

 v mnozstvi Streptopus, däle pak okolo zminenycli ploten Skalnich a mezi 

 balvany naleznem hojne zase PHmula minima, Anemötte narcissiflora, Pul- 

 satilla alpina a p. Vegetaee niv nieim se v eelkn nclisi od nädni Kotel- 

 nyeh jam, jen buji tu jeste statueji. Ivychle hledime se derstati k protöjsfm 

 skaläni, speeielne ke stfedni z nieh, zile eedicove, nejproslulejsi lokalite Icrko- 

 nosske. Jiz dole musime se prodirati housti'm Mulgedii, Adenostylu, Aconit 

 ;i pod., vyse upoutävä näs zase ÄnthHscus nitida a Pleurbspermum austria- 

 cum, ktere jiz näm ukazuje blizkost eile. Vsak jiz take jsme na nejuiziicb 

 stupnieh skalnich. Ty zariistä kräsnä alpinskä lucina s vegetaci velmi 

 zajimavou: Calamägrostis rillosa, Deschampsia eaespitosa, Carex atrata, 

 Luzula spicata, Gentiana campestrisi Botrychium lnnaria. Euphrasia mi- 

 nima, Hieracium Englefi, II. chlorocephälum, II. albinum, II. Wimmert, 

 II. inuloides, Thymus chamaedrys, Poa nemoralis, Ailium victorialis, Ane- 

 mone narcissiflura, Pimpinrl/a saxifraga wir. alprstris. Sagina Linnun. 

 Ooeloglossum viride, Myosötis siWaticai, M. alpestris, Ranunculus nemo- 

 rosus, Alchemilla glaberrima, Pieur^ospefmum austriacum, Primulü ela- 

 tior, Convallaria majalis, Briza media atd. Zde na kamenitych raistoch 

 take nejprve najdeme Androsace obtusifolia a Saxifraga mösehata, 



Cedieove skäly zdobi tu hlavnö dole Saxifraga mösehata a Andro- 

 sace obtusifolia, vyse tyto dve a Saxifraga bryoides, pak Seil um roseum, 

 vseoky ve velikem mnozstvi. Sbiräme tu Rubus saxatüis, Thymus chü- 

 marihi/s. Myosötis alpestris. Alchemilla glaberrima, Pestuca varia, Cysto- 

 pteris fragilis, Aspidium filix mos, Arabis arenosa, Primula minima atp. 

 Kdo chee dosici nejvetsich rarit zdejsich, musi se obrätiti v pravo dp 

 rokle, oddelujici centrälni skälu od ostatuich skal. I ta1<> rokle jest cela 

 prostoupena cedicem. Zde rostou cele elony Saccifraga bryoides, porosty 

 Gystopteris fragilis, nalezneme tu Epilobium anagaUidiolium a Poa laxa. 

 Teprve kdyz dostoupime zävratnych vvsi sköro pfi okraji jamy ukaze 

 se nani nekolik kouskü Arabis alpina a se skal nad n'ami zakyva näm 

 blaviekou Saxifraga nivalis, aby iisi>okojila a odmenila nasi ' nämaliu. 

 Wöodsia hyperbörea jest nynf skoro vyhubena (neb snad roste na uplnü 

 nedostupnych niistech) a jen oli eas podart se nalezti jeden kousek na 

 upati skal. 



Sestoupime nyni s eedieovych skal, a — nez se vydäme do druhe 

 jamy — uciniftve malou vychazku podel potoka, klery tu tecc pö tiiorehacfr, 

 co chvili zträeeje se pod spoustami balvanü. Prebnjne porosty prame- 

 nityeh mist, kde nalezneme i Campanula laMföliä a Carduus personata 

 jsou näm jiz znämym zjevem. Pozornost svon vennjeme nyni porostöm 

 börüvci po prave strane pesiriy. V brzku dosähneme eili — objevi sc ke- 

 fieky Salix; herbaced, aby doplnily näs obraz. Koneehe tedy nastoupimc 

 jiouf do Velike jämy. Pesina vede näs pfes Indien deliri olie rokle. 

 Ceston jeste zastavime se na tomto hfebeni — jeste v Male jäme. Brzo 

 po te, kdyz jsme nasli syou pesinn, zpozorujeme v pravo pod kleci po. 

 sledni specialitu Male jämy — Lmnae*a borealfa, a ]ii-onikneme-li nekolik 

 krokü v levo do porostu klece, nvidime ji tu eele porosty — ale vetsinou 



