173 



sterilni. Dame-li se pak kleci vzhüru »o hfebcnu az ke skaläm jej köfu- 

 nujicim, nalezli bychom opet Salix herbacea. 



Nez konecne pfeee ocitli jsme se ve Velike jäme. Nebudeme se v ni 

 dlouho zdrzovati. Nädni jej! a nädherne moreny kryje vötsinou porost 

 klece, misty velmi husty, neproniknutelny, se svou normälni kvetenou. 

 Za povsimnuti stoji zde pouze srazy a ssute na svazieh Vysokeho Kola. 

 Tarn nalezoeme mnoho Cryptog ramme crispa na ssuti, na travnatych mi- 

 steeh Hieracia, zejmcna i //. atbiuum, a na mokvavyeh omsenych skaläeh 

 a pfi pramencich Epilobium anagaUidifolium, Alcliemilla glaberrima a 

 Allium victofialis. Z nädni udävä se i ArchemgeUm a Viola lutea; Sem- 

 perrivum soboliferum pry rüstalo na skaliuäck. Konecne. pozoruhodna 

 jest Agnetendorfskä jäma, z niz udävä se Delphinium elatum. Jinak mä 

 zcela obdobnou vegetaci jako nädni vsech rokli; zajimavy jest pfi üsti 

 jejim stary knien klenovy (Acer pseudoplatanus), stojici uprostfed alpin- 

 skeho paloucku. 



Vysoke kolo mä vyznacnou kvetenu liorskych drolin. Vrchol jeho 

 pokryvaji spousty balvanü, a tak jest mozno pouze rnecküm a lisejniküm, 

 aby se tu usadily (Bhizocarpon geographicnm.,. ■ Lecanora atra, Alectorie, 

 Andrei/, Gri minie, Cyrophory, Bacomitria a p.). Z vyssich rostlin roste 

 tu jen Lycopodium selago. Teprve kde se ssuf uvolnuje zachycuji se kefe 

 klecore a s nimi nektere odväznejsi druhy, jako Melandryum rubrum, 

 Silene inflata, Cryptogramme crispa (jde, jak jsme se zminili, az do Velike 



Dalsi hfbet Yßlikeho Sisdku a Divci lifeben jsou opet tekoz räzu 

 jako hfeben u Jininose. Opet ty suche, vfesovinne porosty kleci a bole 

 nardove, kde jen nejakä Carex rigida, Agrostis ntpestris, -Hömogyne & p. 

 zpestfuji chudou vegetaci. Ztnenu pfinäseji pouze v. svahy Velikeho Si- 

 säku. kde jsou piscite strze (sesute bole, malych rozmerü), ktere pokryvä 

 Deschampsia caespitosa, s niz tu rostou trsiky Gnaphalium supinuin. 



U Petrovky stibneme kulturni louky s pfehojnym Bumex alpin us 

 a Imperatoria ostruthium. V sedle na Divci louce obklöpi näs na vzdä- 

 lenost asi 2 km opet lesy. Jsou to vsak nfzke bsy raselinne (alespon 

 z vetsi cästi). Kaseliny zdejsi jsou vesmes- räzu Yaccinium uliginosum, 

 Y. myrtillus, Empetrum nigruni, tudiz jiz odumirajici. Pouze jedna partie 

 jest jeste zivä s uplnou vegetaci raselinnon. Jest typu klikvoveho. V xa- 

 selinniku propletä se Oxycoccos palustris, Andromeda, nalezneme tu kojiie 

 Carex pauciflora, C.limosa (nikde vsak C. magellanica!), hojnost Droser.y, 

 Empetrum nig'rum, Yaccinium uliginosum, obe övsein v mensieb skupi- 

 näch..Na piscitych mistecb roste tu Mdrchäntia polymorpha. 



Däle ke Spindlerove boude lesy jsou hustsi, avsak namnoze jen 

 s podrostem Calamagrostis villosa s fidkym Yeratrem, Prenanthes a p.. 

 takze i ty poukazuji na raselinny räz. Räz ten udrzuje se i na svazieh 

 k Hajnu a do Sedmidoli, kde jeste ve'vysi asi 1000 m roste misty Oxy- 

 iiii-cns, Empetrum, spousty Yaccinium uliginosum, Carex turfacea. 



II. Vychodnf massiv. 



Za Spindlerkou vstupujeme jiz do obvodu vycbodniho massivu. 

 Stoupäme po liboci Maleho sis.iku, kochajiee se kräsnym pohledem do 

 Slezska. Kvetena valne näs neväbi, jef to obycejnä kvetena klecovych po- 

 rostü. Ta proväzi näs, stfidajic se s alpiuskymi nivami a chudymi hor- 

 skymi lucinami, po eelem hfebenu az k boude Jindfichove. Vsimneme si 

 tu jen nädhernycb porostü klecovych, ktere zejmena na .Malern knie do- 

 sahuji rozsählosti v horäch nasich ojedinele. 



