174 



Teprve u boudy Jindfichovy rinlezneme lepöi lueiny a nivy s Gymna- 

 denia albida a üekter-ymi Hieracü. 



Od boudy sestöupime podel pomniku Donutövä a Fiekova, ktery 

 lezi uprostred horskych luk s cetnymi piscitymi strzemi, na aiehz jsou 

 peknä Uierdeia, zvläsf //. ohJorocephalum k II. Wimmei\ pak (iojnö Ar- 

 nica mantana, Aehyrophorus atd.» kVelikemu rybniku. Morena uzavira- 

 jici jej k severu mä nizounky — as 30 cm vysoky — porost kleöoyy. Xa 

 svazieh moreny, zejmena pfi vytoku rybnika, dosahivji vsak porosty Ma- 

 opak obrovske vyse (az 3 m) a takove spletitosti, ze jsou naprosto be- 

 proniknutelne. Kvetena jejich jest prirozene chudä — porosty Calamü- 

 gr.ostis rilh/sa. Svahy moreny na<l tybnfkem n volnä mista mezi kleci 

 pokryva pouze borüvci, brusinci a vfes, Hojnym zjevem vo zdejsich kle- 

 eovyeh porostech jsou statne* kef'c Betula* carpaüccu Jezerö samo mä 

 velmi ehudou vegetaci. Bfehy jsou Sterkovite, beze vsi kveteiry, na dne 

 pouze rostou cele louky Ispetes lacusttis, a to od vytoku jezerniho podel 

 vychodniho bfehn. 



Hfeben morenovy mezi obema jezery kryji zase suche klecove po- 

 rosty s boruvcim, brusnici. Empetrum nigrum, Skäly a sträne u Velikcbo 

 rybnika maji zase jen normälni kvetenu horskycb rokli. 



Bohatsi jest okoli Maleho rybnika. Rybnik s'am, jak jsmc sc jiz 

 zmmili, nemä skoro zädae vegetace. Rovnez velmi chudä jest kvetena 

 vychodni moreny, ktera jest celä zärostlä eistou vf csovjnou (CaUunctem). 

 Za to skäly na zäpade a jibu maji kvetenu velmi bohatou. Jiz pfi ceste 

 ke Schlingelove boude upoutaji aas kräsne a velike kfoviny Prunus padus 

 var. petraeä, Xejpestfejsi kvetenu chovaji skalni rokle proti boude. Pro- 

 tekaji je ledove pramenky z tajfciho snehu, ktery tu lezivä az do nej- 

 pozdnejsiho leta. Pfi techio pramencich rostou spousty Cardamine resedi- 

 folia, Viola bifldra, pak Ällium sibimcum, A. victoriale, na travnatycli 

 mistech Anemone ndrcissiflora, Pulsatilla alpina, Pleurospermum austria- 

 cum, Arabis Hallerz, Aehillea sudetica, Alckemilla glaberrima, Turaxacum 

 nigricans, T. officinale, Angelica* montana, vedle öbecnych druhü. Skäly 

 zdob.i ovsem Primula minima a Sedum alpestre, vedle toho, ac vzäcae, 

 i Sedum roseum a specialita zdejisi Veronica alpina. Zajimave jsou tez 

 travnate, balvanite svahy jizni, kde roste hojne, ale jen roztrouäene Ttibßs 

 petraeum, mezi travou Poa laxa, Poa Chaixii, Taraxacum nigricans atd, 

 Mnoho peknych druhü chovaji horske louky na jiznich svazieh, kde roste 

 mnoho Geum montanum (az sem stoupa z rokle i Geum rivale, proto 

 casto se tu objevnje mfsenec obou), AcMllea sudetica, Hieracium Wim- 

 mert, IL chlorocephalum, II. higritym, II. riphaeum a pod. Hojna jest tu 

 vsude Salix lapponum, ktera zde rozkveta misty az v srpnu, kdy roztal 

 v okoli teprve snih. Luciny u Hamplovy boudy jsou zäjimavy hojnym 

 vyskytem Selaginelly. 



Podobne jako v zapadu Labskä louka, tak i zde eentralni platcan 

 — Bild louka — vyplneno jest z velike easti raselinisti. Nejzivßjsi rase- 

 lina jest pfi prämenech Bele, kde jsou i male partie mechove. Celkem 

 vsak jest Bila louka ve stadiu üplneho odumirani. Klikvovo raselinv jsou 

 zde jiz nejvys vzaenym ükazem, ostficove temef cbybeji. A tak jsou na 

 Bile louce vzacne i Rübus chamaemorus, Drosera, Andromeda, Carex 

 pauciflara, C. magellanicü, Xejvetsi cäst raselin nalezi dnes bud typu 

 Vaccinium uliginasum neb typu Eriophorum vagvnätum resp. Scirpus 

 caespitosus, v nichz jen zccla ehudickä vegetaee sc dafi. Velikou cäst 

 plane teto pokryvaji dnes ji/, iltvary xerol'ilni. Koppenplan (vychodni 

 east Bile louky) mä raselinv scirpetove pouze pfi prameneoh l'p\. jinak 

 zarostlä jest klecovou vfesovinou, v niz zajimä näs nejvys Potentilla du- 



