175 



reo, Hieracium alpinum, Deschampsia eaespitösa var. aurea, Luzula ne- 

 morosa var. fuliginosa. Na zapade, zvlasf na Lahuberkn a Ten felswiese, 

 pak na celych svazich Studnicne jest jediny, pnsty. ani skoro klecovymi 

 keficky nezpestfeny porost Nardus striata; jsou to snad nejrozsählejsi a 

 nejpustsi nardove hole v celych Krkonosich. Bohatsi kvetenu nalezneme 

 ponze okolo pramenku. Tak json to prameniska nad rybniky, kterä jsou 

 misty i zraselinelä. Tu pak nalezneme pfeee Oxi/coccos, Carex pauciflora, 

 C. canescens, Tricliophorum alpinum, u potücku Pedicularis sudetica, 

 Viola biflora, raselinnikove koberce s Trientalis, Epilobium mutans: V by- 

 stfinkach oasto vzplyvä Montia rividaris. Na mirnejsieh svazich, zvlasf 

 pod Jindfisskou bondou jsou vyvinuty svahove raseliny tehoz räzu jako 

 v Labskem dole. Zde jsou zejim'na obi-ovske porosty Salix lapponum, 

 ktere zdobi okraje lybnikü po celem jejich rozsahn. Svahy zdejsi vedle 

 raselin maji i kiasne nivy, pro nez jest karakteristickym zjevem Pedi- 

 cularis sudetica, vedle Senecio rividaris, Adrvostyles, Mulgedium, Ve-. 

 ratrum, Ranunculus platanif olius a c. j. Pudobue nivy nalezneme i pfi 

 pramenech Üpy a Bele, vsnde se spoustami Pedicularis sudetica, ktera 

 zdobi i raselinne louky u boudy Eennerovy. 



Pod Pennerovou boudou fiti se Bela skalnatym hdolim svym, Weiss- 

 weisser eirunde in. I T doli to vyzuacuji hlavne dvoji, resp. troji htvary. Y clolni 

 casti jsou mokre skaliny s Cardamine resedifolia, Viola biflora, Epilobium 

 alsinefolium, E. mutans, Primüla minima, Sagina Linnaei a p. Na mir- 

 nejsieh hofennieh svazich zelenaji se svezi nivy a alpske luciny. kde 

 roste ve velikem muozstvi Geum montanum, Pedicularis sudetica. Pulsa- 

 tilla alpina, Anemone narcissiflora, Mulgedium, Ranunculus platanif olius, 

 Gentiana asclepiadea a cela fada Hieracii, tak H. atratum, II. glanduloso- 

 de'ntatum, H. riphaeum a p., vedle vseohecne rozsifenych rostlin techto 

 formaci. 



Kozi hfbety jsou skalnaty hfeben, jehoz skaliny a ssuf moliou ho- 

 stiti pouze mechy a lisejniky, mezi nimi i vzacnpu Cetraria nivalis. Za- 

 jimavosti kvetena jejich nevykaznje. Povsimnuti zaslouzeji teprve louky 

 Imrske mezi Kozimi hfbety a Studnicnou, kde roste .celä fada Hieracii: 

 IL alpinum ve sponstaeh, IL nigrescens, H. deeipiens, H. prenantl/oides, 

 JL atratum, IL glandulosodentatum, IL riphaeum, IL bohemicum, IL pe- 

 diiHculare, H. albinum, IL pseudalbinum, H. corconticum, H, asperulum, 

 H. Wimmeri, IL nigritum, FI. murorum a H. vulgatum v rüznych formäcb. 



Studnicnä jest präve tak ssuti balvanü jako Kozi hfbety, i ma 

 s nimi spolecnou kvetenu. Zajimavejsi jsou pisciny v sedle mezi obema 

 vreholy, kde tvofi cele porosty Primula minima. Peknou kvetenu vaa za 

 to jizni svah. Ten pokryvaji az k hranici lesni rozsahle horske a alpinske 

 loukv, kde jest zejmena mnoho krasnych, statnych kychavic (Veratrum). 

 pak hojne Geum montanum., Pulsatilla alpina, Gnaphalium supinum, Epi- 

 lobium alpestre, mnozstvi Campanula Sciieuchzeri, Arnica montana, Achi/- 

 rophorus, Potentilla aurea, Anemone narcissiflora, Crepis grandiflora atd. 

 Kvetenu ta udrzuje se i däle v sedle Geiergucke a na svazich Langen- 

 grundu (Kammelu), kde na jednom miste roste hojne i Crepis mollis. 



Plattenberg a Fuchsberg jsou opet vetsinou zarostle klecovymi po-, 

 rosty a nemaji tudiz zajimavejsi kveteny. Dülezitym zjevem jsou pouze 

 horske louky s nescetnou Violou lutebu, zejmena okolo Rennerovyeh bud. 



Velmi bohatou kvetenu maji opet rüzne partie Obfiho dolu. Nej- 

 prve prohledneme si nejpfistupnejsi lokalitu, Kiesberk, rozsochu to Snezky, 

 oddelenon od ni Koppenbachem. Damese hned od Kovarny (Bergsehmiede) 

 lesni stozkou, ktere tvofi pokracovani turisticka cesta, vinouci se vzhüru 

 serpeütinon po stranich Rosenberku. Cesticka ta vede näs z pocatku 



