177 



Pleurospermum austriacum, Carex atrata, AJlium sibiricum, A. viciorialis, 

 Digitalis ambigüa, Aspenila odorata, ConvaUaria majalis, Anemone nar- 

 cis>iflora, Pimpinella magna, Hieracia <H. Schmidtü, H. Wimmert, H. 

 vulgatum var. calcigenum. H. bifidum, H. chlorocephalum), Sweertia pe- 

 rennis, Bartscina alpina, Thesium alpiuüm, Cirsium heterophyllum, Pulsa- 

 tilla alpina (schäzi Gentiana!). V teto spolecnosti mile näs pfekvapi pfimo 

 jiz pod skalinami Pulsatilla vernalis a Antennaria dioica var. hyperborea 

 se zvlästni formou Gnaphalium silvaticum. Xejkräsnejsi odmenu za nä- 

 mahu, kterou näm püsobi slezäni ssuti, pfipravily näm vsak skaliny na 

 konci rokle, tarn kde se k sobe sblizuji. Jsou zase zdobeny drny Älsine 

 verna, Cardamine resedifolia, Saxifraga oppositifolia. pak Sedum roseum, 

 Carex capülaris, SelagineUa selaginoides, Festuca varia, Thymus chamae- 

 drys, Sedum alpestre, Primula minima, Galium sudeticum i herci/niiim, 

 Cotoneaster, Sorbus sudetiea. A v teto spolecnosti truni krälovna nasi 

 kveteny Hedi/sarum obscurum, jejfz naehove hrozny kvetü jsou skutecne 

 nejnadheruejsi ozdobou zdejsieb skal. 



Pfi sestupu lesem (ktery sahä az skoro po tyto Hedysarore ska- 

 liny, slozen ze smrkü, ale i bojnyeh bnkü a Menü) vsimneme si jeste 

 mokfadü, kde vyveraji pramenky ukryte dotud pod ssuti, na niebz cer- 

 venaji se drobne rostfinky Drosera rotundifolia var. breviscapa a btlaji 

 ühledne Parnassie, a na üpati ssute zvlästniho, horam cizfbo zjevu — 

 Vin cetoxicu m officinale. 



Z Certovy zahrädky nastoupime eestu do pozadi Obfibo dolu, t. zv. 

 Kotlü, ktere maji bujnou kvetenu, zejmena niv, rovnez tak jako okoii 

 vodopädu Üpy a Sehneegraben- Zajimave nsou skalni nivy s Carex va- 

 ginata, Sagina Linnaei, SelagineUa selaginoides, Allium sibiricum, A. viciö- 

 rialis, Cardamine resedifolia, Viola biflora. Nivy oplyvaji statnymi 

 druhy, i Tzäenymi Änthriscus nitida & Pleurospermum austriacum. pak tu 

 roste mnoho Anemone narcissiflora, Pedicularis sudetiea. Pulsatilla alpina, 

 Epilobia. Cardamine Opizii a pratensis, mnozstvi Poa Cliaixi a c. j. Ve 

 Schneegrabenu di-uzi se k teto spolecnosti vzäenä Salix pliyllicifrAia, ve- 

 smes samici, präve tak jako na druhe lokalite stfedoborske — Broekenu. 

 Sussim skaläm jest kräsnou ozdobou zde i vsude jinde v boräch Primula 

 minima; u vodopädu upskebo druzi se k ni i Saxifraga oppositifolia a 

 Carex capülaris; ani Sorbus sudetiea nesebäzi. ukazujie se tu a tarn v oje- 

 dinelych kefic-h. Xez jeste opustime tyto konciny, prohledneme si kvetenu 

 lavinovyeh ssuti, kde vedle normälnicb pro ne drubü roste i Thymus 

 chamaedrys, Cryptogramme crispa a Hieraeium rupigenum. 



Zbyvä näm nyni z rokli povsininouti si jeste Melzersgrundu. Avsak 

 nebudeme se v nem pfilis zdrzovati, nemäf mnobo vyznamnyeb typü. 

 Jest nejvyebodnejsi lokalitou Alchemüla glaberrima, kterä sehäzi jiz 

 Obfimu dolu, mnoho tu roste Geum montanum. Aspidium oreopteris a 

 pak nekterä Hieracia (H. Schmidtü. H. inulaides, H. rupigenum. H. ri- 

 phaeumj. I Prunus padus var. petraea se tu vyskytä. 



Konecne vystoupime si i na Snezku. Tato koruna nasieb bor jest 

 vlastne »hromadou balvanü«, a tak z nejvetsi cästi plati o jeji kvetene, 

 co feceno bylo o vegetaci borskycb drolin, pouze dluzDo dodati vzäcnou 

 »protez Snezky« Thamnolia rermicularis, bflou Cetraria nivalis a speeia- 

 litu bryologickou Dryoptodon abratus, rostouci ve skalinäcb u male jes- 

 kynky pfi Koppenbacbu. Teprve pod samvm vi-cholem ustävä ssuf. Tu 

 pak pokryvaji püdu alpinske hole, jednak smilkove. jednak pro Snezku 

 tak vyznacne hole Juneus trifidus, ktere tähnou se i na sousedni Cernou 

 kupu. Misty jsou hole z Ayrostis rupestris, neb hole lucinate, kde pak 

 roste hojne vedle Pulsatilla a p. Luzula spicata a Poa laxa. Podobne lu- 



12 



