178 



ciny pod samym vrcholem, pfitno nad Obrim dolem, jsou stanoviskein 

 jedine tu rostouci Veronihy bellidioides. Na lucinach pod boudami roste 

 Taraxacum nigricans (rovnez i '/'. officinale) a Sagina Linnaei var. macro- 

 carpa. Ve vsech, ovsem zvlasf hojne ve skalinnycb ötvarech roste Da 

 Snezee Sedum alpestre. 



C. Rychorec. 



Rychorec (Rehhorn) zaujimä v nasem obvodu zcela vyjimeöne po- 

 staveui. Pfcdstavuje vlastne samostatny obvod v rämci obvodu krkonos- 

 skeho, samostatne pobofi en miniäture, v nemz na rozloze nekolika kilo- 

 raetrü vystfidä se vegetace vsech päsem krkonosskych. Na üpati mame 

 podhorske utvary v nejkräsnejsim vyvoji, horska udoli pf€fehovävaji kve- 

 tenu horskych lesü, a na hfbete saraem zaujimä velike plochy vegetace 

 vysokohorskä, ae ani nejvyssi vrcholy nevystupuji mnoho nad 1000 m ! 

 Vysokohorske nivy a louky buji tu v nepatrnr vysi 900 — 1000 m\ Znacny 

 vliv jiste tu mä pusobeni väpence, ktery — ac v nemnohych a raalyeb 

 lozich se vyskyta — pfec asi jest dülezitym öinitelem v rozdeleni ütvarü. 

 Vapenoe pak nejhojneji vystupuji na üpati hfbctn, kde cliovaji vybranou 

 teplomdnou kvetenu. 



V okoli Vrajtu maji. vyznam hlavne dva utvary: utvary lucni a 

 häjky podhorske. 



Louky jsou z nejvetsi cästi kulturnf, velmi bujne, äle bez zajima- 

 vosti; Gerania vyskytuji se obö, dole pratense, vysi 1 a pak na vlkych 

 lukäch silvaticum. Za to nejvys zajimave jsou pralouky krätkotrave, nusty 

 az räzu pastvinneho, ktere zejmena na öboöi nad Marsovem kryji roz- 

 sähle plochy. Tvofi je hlavne Anthoxanthum a Deschampsia ftexuosa, na 

 pastvinnyeh faciieh mnoho Nardtis. Vyznacuje je v podzimku prehojnä 

 Gentiana baltica, fideeji cärpathica, pak Parnassia palustris na vlhkych 

 niisteeh, tamtez |3ak c-asto i Polygala amaretta. Krora toho hojne jsou 

 Linwm catharticum, Euphrasia (Rostkowiana a stricta), Carex flava, Goo- 

 denoughii, glauca, Eriophorum angustifolium, Campanula patula a rofundi- 

 folia a pod. Hojny vyskyt Gerania (hlavne silvaticum), C'usin oleracea, 

 Heraölea a p. znaci pfechod ke stadiu louky kulturni. 



Podhorske lesiky jsou rüzneho typu. Pfedevsim na neväpennem 

 podklade jsou tu hojne bory, v niehz byvä pfimisen dub, jefab, klen, 

 osika a p. Kvetena jejich jest ovsem chüdä: porosty Deschampsia flexuosa 

 neb vfesu, jindy borüvci a brusiny s obyeejnou druzinou svou. 



Jinde jsou lesiky smisene neb i listnate häjky z bris, buku, osik, 

 dubu, klenu, smrkü, s kr ovisky Mohu, jivou, Sambucus racemosa, jeräbem 

 atd. Tarn byvä Josiane montana, Thymus ovatus, Hypericum perforatum, 

 Tanacetum, Fragaria vesca, Chaerophyllum aromaticum, Galeopsis pu- 

 bescens, Calamifltha vulgaris, Pimpinella magna, Carlina acaulis a p., ktere 

 dafi se zejmena po kraji lesikü neb ve svetlych partiieh. 



Nejzajimavejsi jsou ovsem lesiky na podkladu väpennem, zejmena 

 nad Marsovem hojne rozsifene. Jako pfiklad slouziz näm znämä Bären- 

 koppe, s niz jest kräsny vyhled na Krkonose. Häj tvofi za.se hlavne v;'i- 

 pencem favorisovany buk, pfimisen vsak byvä i smrk, borovice, hojne 

 zejmena duby, kleny a jefäby, jako kfoviny v podrostu jsou mlade je- 

 faby, Moh, jilm, ruze, ostruziny, Sambucus racemosa. Bylinny podrost 

 tvofi Poa nemoralis, Dactylis, Fragaria, Knautia arvensis, Viola silvestris, 

 Epipactis latifolia, Melica nutans, Calamintha vulgaris, Origanum, Gera- 

 nium Robertianum, Ajuga reptans, porosty Mercurialis perennis, Turritis 

 glabra, Veronica chamaedrys, Polygonatum vertieillatum, Lamia, Pre- 



