R. 1914. 



Dne 3. b fezna 1914 konana I. schüze subkomitetu die dovS 

 schvälenych stanov. 



Jednatel Dr. V. Vavra pfedlozil rozpocet na rok 1914, ktery se 

 schvaluje ku pfedlozeni Komitetu. 



Usneseno doporuciti vazbu vsech dosud vydanycb 96 nemeckvcb 

 cisel »Archivu« jednak pro potfebu redakcni, jednak pro vystavu 

 o sjezdu pfi r odozpy teil v roce 1914, 



Komitetu navrhne se, by doklady praci a sbirky aspon v düblet- 

 tacb, provedene podporou Komitetu, ulozeny byly ve sbirce musejni. 



Prof. C. ryt. Purkyne uvolil se podati zprävu o pracich Komitetu 

 pro zprävy fissk. geol. ustavu ve Vidni a pojme do zpravy te i ostatni 

 präce vyzkumni v Oecbäeb vykonane. 



Dne 13. bfezna 1914 konala se 



Padesätä vyrocni schüze „Komitetu pro prfrodovedecky 



vyzkum Öech". 



Schüzi zabajil pan president JJ. JUDr. Bedfich princ :< Schwar- 

 zenberga .z& pfitomnosti 12 clenü vfelym oeeur-nim pülstoleti cinnosti 

 »Komitetu« a pfedkladä nasledujici pojednani jednatele Dr. V. Ydvry: 



Padesät roku cinnosti „Komitetu pro prfrodovedecky vyzkum Öech". 



Zalozeni »Komitetu pro pfirodovedecky vyzkum Cech« pfed pa<le- 

 sati lety zasaba do dob, kdy jiz rada vaznycb pracovnikü smikinnivmi 

 praeemi pfii-odovedeckj*mi nejen eesky uärod uvedla mezi vedeeke pra- 

 covniky v cizine, ale zvläste sfastue npozoruila na pfirodni bobatstvi 

 v Cechäcb. Skvele prace brabete Kaspara Sternberga, Zippea, Preslü, 

 Keussü, Barranda, Opize a Gordy doöly cestneho uznäni v ciziue a vzbu- 

 dily zajem o nasi zemi, do te doby pfirodnicky malo znämou. 



Jako vedecky zivot v Cechacb vübec byl tou dobou soustfeden 

 v »Närodnim Museu«, taU i pfirodozpytci utvofili v Museu krouzefe 

 pfätel, ktefi si vytkli za piedni ücel soubornu pfirodovedecky prozkou- 

 mati zemi ceskou. 



Na düiezitost domacibo vj'-zkumu poukazala jiz r. 1856 »Pfirodni- 

 ckä sekce musejni«, jejiz podporou podniknuto »boropisue vymefeni okoli 

 Prazskeho«. Zähy na to podniknut pokus o ziskani podpory vlady neb 

 zeme a r. 1861 pfedlozen snemu nävrh, by kazdorocne vfadena byla po- 

 lozka do rozpoetu zemskebo k prirodnickemu vyzkumu Ceeb. Av^ak po- 

 liticke a financni pomery zemske nevedly k projednani toboto naviim. 



Uvazoväno tedy, zda nebylo by zähodno, aby se k eili tomu spojüo 

 nekolik spolkii neb si orü a v r. 1862 v sedeni pfirodnicke sekce musejni 

 byl zvolen pfipravny komitet z pänü Celakovskeho, Frice, Kofistky, FCrej- 

 ciho, Lokaje a Zeugra, aby vec tu projednal; na nävrh jebo usnesla se 

 pfirodnicka sekce musejni v r. 1863 pfedloziti navrh üstfednimu vyborn 

 c. k. vlastenecke bospodäfske spolecnosti, aby se spojil k ucelu pfirodo- 

 vedeckeho vyzkumu Cecb se sekci musejni, k cemuz posleze jmenovany 

 vybor svolil, a v dopise pravi, »ze dülezitost a prospesoost zamysleueho 

 podniku i pro polni a lesni bospodafstvi uznäva a sec sily sijolecenske 

 staei, take podporovati bodbi.« 



Tim ujaly se domäciho, ci jak tebda se fikalo »vlasteneckebo« vy- 

 zkumu dva nejpfednejsi spolky a zvolen ze clenü obou pfipravny komitet, 



