ktery se v prvni m svem sedeni 14. bfezna 1864 usjednotil hlavne 

 na tfech nävrzich. Obe shora zminene spolecnosti pfevezmou fizeni »Ko- 

 mitetu pro pfirodovedecky vyzkum Cech«, zvoli se fidici komitet ze tri 

 clenü musejnich a ze tri clenü e. k. vlast. hosp. spolecnosti, a vylconny 

 komitet ze 12 clenü. t 



Na prvni präci zajisten od Musea pfispevek 1400 K, od c. k. vlast. 

 hosp. spolecnosti 3000 K a podäna zädost k zemskemu snemu o rocni 

 podporu, kterä povolena byla v r. 1864 na r. 1865 obnosem 6000 K. Mimo 

 to povolil »Cesky lesnicky spolek« na tri näsledujici leta rocni pfispevek 

 po 1440 K. Tim i financne cinnost komitetu byla zajistena. Dne 29. kvetna 

 1864 zvolil pfipravny komitet s fidicim komitetem 12 clenü komitetu vy- 

 zkumneho a tim skoncena cinnost komitetu pfipravneho. 



S u b v e n c i bylo v prvnich letech 14.000 K, ktere po zruseni stätni 

 a zemske subvence sklesly v r. 1911 na 4300 K, letos v r. 1914 pak zota- 

 vily se podporou Akademie a ministerstva orby na 7000 K. 



P residentem komitetu byl hrabe Albert Nostic, jeho zästupcem 

 brabe Clam-Martinic. Ö 1 e n y byli pänove Lumbe, Komrs a Kiemann se 

 strany bospodäfske spolecnosti a Kofistka, Purkyne a Tomek se strany 

 musejni. Za jednatele fidiciho komitetu zvolen prof. Kofistka. Za 

 pfedsedu komitetu vyzkumniho zvolen prof. Purkyne a za za- 

 pisovatele Dr. A. Fric, ktery byl plnych 50 rokü v komitetu cinnym. 



Präce vyzkumni rozdeleny püvodne na pet oborü. 



OrograficJce ohledäni zeme. Mela se stanoviti nadmofskä vyska mist 

 dülezitych, pfecbodü mezi rozbranimi jednotlivycb fek a ku praktickemu 

 upotfebeni melo se pfimefene sestaveni jich uvefejniti. Znäzorneni ziska- 

 nych dat melo se stäti vydänim vrstevni mapy vysek. 



IL GeologicM a agronomiche vyzhumy. Tou dobou byl jiz vykonän 

 pf ebled geologicky celych Cecb c. k. geologickym f isskym üstavem, takze 

 se präce tohoto oddeleni obrätily k detailnimu a exaktnimu vyzkumu. 

 Agronomicky vyzkum mela podniknouti c. k. vlast. bospodäfskä spolec- 

 nost pomoci vedecky vzdelanych hospodäfü. 



III. Botanichy vyzhum. Melo se ustaaoviti rostlinstvo podle druhü, 

 zpüsob jeho rozsif eni a jeho vztahy k polnimu a lesnimu hospodäf stvi. 



IV. Zoologicky vyzkum. Ustanoveni domäci zyifeny a jeji souvis- 

 losti s ostatni zvifenou evropskou a pozoroväni zvifeny polnimu a les- 

 nimu hospodäfstvi skodlive. 



V. Meteor ologicky vyzkum. Zfizeni meteorologickych stanic. 



VI. Chemicke skoumani melo se zabyvati hlavne vyzkumem püdy 

 k ücelüm hospodafskym a zkoumänim pitnych vod. 



Jiz pfi vypracoväni tohoto programu ukäzalo se, ze ükoly ty jsou 

 tak obsähle, ze by vyzadovaly veskerych sil a casu jednotlivych spolu- 

 pracovnikü, S pocätku bylo zädäno, aby veskere odbory kazdorocne pro- 

 vedly a uvefejnily cäst praci toho roku vykonanych. Mimo to pfedsta- 

 vovali si ideälne vyzkum tak, ze zästupci vsech odborü vysetfi spolecne 

 vzdy jednu urcitou cäst zeme. Jiz v prvnich tfech letech se ukäzalo, ze 

 pro rüznorodost jednotlivych odborü a method vyzkumnich, z nichz kazdä 

 vyzadovala rüzne zcela jineho casu, nutno od spolecneho vyzkumu upu- 

 stiti. Clenove povolänim syym zivotnim jinde zamestnani mohli zpravidla 

 hlavne jen cas präzdninovy pracim tem venovati. Vydäny byly tez jen 

 dve »Rocni zprävy«, a sice prvni r. 1865 a druhä za dve leta v r. 1867. 



Ve vnitfni spräve dülezita byla udälost r. 1872, kdy rozpustena byla 

 c. k. vlastenecko-hospodäfskä spolecnost, cimz ztracena byla hlayni sub- 

 vence »Komitetu«, kterä svym casem dosahovala 4000 K. ^ Tim vsak 

 nenastalo v pracich vyzkumnich zädne pferuseni. Clenove fidiciho komi- 



