tetu voleni byli püvodne dozivotne, az se r. 1882 nkäzala potfeba nahra- 

 diti cleny zemrele neb vystoupivsi, ktefi byli püvodne hospodäfskou spo- 

 leenosti zvoleni. Na vyjednäväni Npolecnosti Musea, aby »Zemedelskä 

 rada«, kterä zatim na misto »hospodäfske spolecnosti« byla zfizeua, spolu- 

 püsobila pfi vyzkumu Cech, pfistoupila »Zemedelska Rada pro krälovstvi 

 Ceske«, podle .iejilio pozadavku zrevidoväny stanovy a podle nich vyko- 

 näna novä volba clenü r. 1885. 



Ani v novem slozeui nepovolila »Zemedelska rada« snbvenci » Ko- 

 ni itetu pro pfirodovedecky vyzkum Cech«. 



Stanovy v tomto slozeni züstaly v platnosti az do roku 1911, kdy 

 nntno bylo nekterä behem casu zastaralä zafizerh opraviti. Podle stanov 

 z tohoto roku sehvälenych zrusena pfedevsim sekce topogrnfickä a zasta- 

 veno vydaväni topografickych a vyäkovych map, ktere nahrazeno jsouc 

 zuplna mapami generälniho stäbu, stalo se bezucelnym. Z podobneho du- 

 vodu zrusena tez sekce meteorologickä. Zaroven spojen direkcni komitet 

 s koinisi vyzkmnni v jeden »Komitet«. 



Roku 1913 byly tyto stanovy v nekterych bodech, tykajicich se vnitfni 

 spravy, pozmeneny a ustaven peticlenny subkomitet. 



I'o vydäni dfive zminenych dvou »Kocnich zpräv« ukäzalo se, ze 

 tento zpüsob uvefejnovani vyzkumnych praci jest neudrzitelny, a usne- 

 seno uvefejnovati souborne präce ve sborniku, jemuz dän nazev »Archiv 

 pro pfirodovedecfoy vyzkum 6ech K . Hada spisü pfirodovedeckych v nem 

 za dobu padesati let od r. Is6i). vydanych cestne se druzi k pisemnictvi 

 ceskemu teto doby a vykonala svüj ükol vytreny. 



V prvnich tfech dilech bylo dbano toho, aby zastoupeny byly prace 

 vsech vytcenych odborfi vyzkuniu, nie zaby ukäzalo se, ze rüznorode 

 präce ty vyzaduji k svemu zpracoväni tez casu zcela rüzneho, takze od 

 otvrteho dilu vydäväny jednotlive präce v ciselnem pofadf. 



»Archiv«, obsahujici pfirodovedecke vyzkumne präce za poslednicb 

 50 let, mä 15 dilu s 99 pracemi od 55 spisovatelu. Sklädä se z 686 tisko- 

 vycb archii, 83 tabulek, 2^ map a 3264 vyobrazeni v textu. 



V näsledujicim pfehledu uvedeny vysledky v jednotlivych odborech. 



I. Oddeleni topograficke. Obsahuje v prvnich dvou dilech prof. A*. 

 Kofistky »Teren a pomery vysek v Stfedohofi a v piskovych horäch se- 

 vernieb ('ech, s vrstevui mapou vysek sekce IT. 1870«. »Teren a pomery 

 vy*sek bor Jizerskych a Krkonosskych a jejich vybezku«, s vrstevni mapou 

 vysek, sekce III. 1<877« v devätem dilu eis. 5. (1906), v tfetim dilu (18H4) 

 Kofislküv a Doudlebskeho ze Sternecku »Seznam vysek v Öechäch, jez 

 vletech 1877 — 1879 od c. k. voj. zemep. üstavu trigonometrieky stanoveny 

 byly« s 1 mapou 1884. »Yycbodni Cechy zaujimajici hory orlicne, kräli- 

 ckc a zelezne, jakoz i vychodoceskou nizinu«. V prvnich tfech dilech jsou 

 seznainy vysek v Cechäch az do roku 1S79 trigonometrieky stauovenycb. 

 V prvnich dvou dilech a v dile devätem uvefejneny ctyfi vrstevni mapy 

 \ychoduich ("'ech a hör Krkonosskych a r. 1910 vrstevni mapa sekce V. 

 (Dil XIV. eis. 1. 1910.) Prof. F. Novotny vydal pak r. 1907 v tfinäetem 

 dile eis. 6. »Archivu« »Revise nadmofskych vysek trigonometrickych bodii 

 okoli kräl. hlav. mesta Prahy«. 



II. Oddeleni geologicke vykazuje nejvetsi fadu praci. Zprvu melo 

 oddeleni geologicke pokracovati stejne s oddelenim topografickym a po 

 (lokonceni sekce mapy topograficke mela mapa ta byti geologicky koloro- 

 väna. Zähy vsak od postupu toho bylo upusteno, neb jednotlive ütvaiy 

 bylo nutno prozkoumati dfive v cele zemi, a nikoli po jednotlivych sek- 

 cich. Ölenove tohoto odboru zähy präei mezi sebou rozdelili a o jednotli- 

 vych ütvarech uvefejneny näsledujici präee. 



