258 O. LUNDBLAD 



det att partiklarna skjutas bakåt mellan extremiteterna, komma de att 

 pressas allt djupare ner i den ränna, vars botten är djurets buk 1 och 

 vars sidor utgöras av de båda extremitetraderna. Första delen av trans- 

 porten sker sålunda vanligen ute mellan extremitetspetsarna. Snart nog 

 ha partiklarna emellertid skjutits ända ner mot buken, i rännans botten, 

 vilket vanligen inträtt redan då ungefär halva avståndet från huvud till 

 stjärtspets tillryggalagts. 



Ännu tydligare låter sig ovan skildrade förlopp iakttagas under 

 mikroskopet med svag förstoring. Om man med en pipett, vars spets är 

 utdragen till ett fint kapillärrör, uppsuger färgad äggvita och sedan in- 

 för pipettmynningen framtill nära djurets huvud, skall man finna den 

 utsprutade äggvitan fattas av benen, förflyttas bakåt och sammanbakas 

 till en smal, långsträckt, skarpt färgad stavformig bildning, vilken snart 

 når stjärtspetsen och då lämnar djuret samt bortryckes av vattenström- 

 men. Vi skola emellertid strax se, att ej all äggvita blivit bortstött. 

 Den nu beskrivna transporten av partiklar kunna vi, av grunder, som 

 längre fram bli tydliga, kalla den yttre, bakåtledande näringstrans- 

 porten, och den försiggår i en ränna, som kan benämnas ytter- 

 rännan. 



Den del av Limnadias näringsfångst, som nu följer och nedan skall 

 beskrivas, kan endast iakttagas med mikroskopets hjälp. Dèt är klart, 

 att om endast den bakåtledande transporten funnes, skulle däri befint- 

 liga näringspartiklar gå förlorade, såsom Ekman framhöll på tal om de 

 anostraka phyllopoderna. Detta är emellertid icke fallet, ty därjämte 

 förekommer även en annan transport av partiklar, vilken är lokaliserad 

 till annat ställe och går i en annan riktning än den förstnämnda, och 

 till vilken partiklar kunna ledas över från den bakåtledande transporten. 



Den bakåtledande näringstransporten sades nyss gå i en ränna, vars 

 botten utgjordes av djurets buk. Strängt taget är detta ej alldeles rik- 

 tigt, utan transporten försiggår i själva verket något längre ut och kom- 

 mer aldrig i direkt beröring med buken. Den avstänges härifrån genom 

 de vid extremiteternas basala delar befintliga maxillarutskotten (coxal 

 lobes S ars 1896), som hos Limnadia äro mycket kraftigt utbildade och 

 av rätt komplicerad byggnad. Varje extremitet är på sin basala insida 

 försedd med ett dylikt utskott. De båda utskotten från två mitt emot 

 varandra belägna extremiteter mötas och komma genom sina borst, av 

 vilka en del äro korta och taggformiga, i beröring med varandra. På 

 så sätt kommer ytterrännans botten att begränsas av utskotten (resp. 

 borsten), och längs denna botten äger den bakåtledande transporten rum, 

 utan att någonsin komma i beröring med djurets buk. Emellertid kan 

 djuret åtskilja maxillarutskotten. En följd härav är, att partiklarna i 

 ytterrännan komma att glida in i en inre ränna, vars botten utgöres av 



1 Som längre fram framhålles, bildas bottnen egentligen av benens maxillar- 

 utskott. 



