ETT FYND AV LIMNADIA LENTICULARIS (l.) JÄMTE DESS BIOLOGI 259 



djurets buk, och som upptill i vanliga fall mer eller mindre fullständigt 

 avstänges från ytterrännan genom maxillar utskotten. Sidorna i rännan 

 bildas av extrémité tern as proximala partier. Vi skola benämna denna inre 

 ränna innerrännan. Nu äger det märkliga förhållandet rum, att även 

 i denna ränna försiggår en transport, och vi kunna lämpligen kalla den 

 för den inre, framåtledande näringstransporten, emedan den går 

 i riktning mot munnen. Den kan påvisas med karminvatten. En vätska 

 utestänges naturligtvis ej av maxillarutskotten. En följd härav är den, 

 att karminvatten lätt inkommer från ytterrännan in i innerrännan, och 

 vid inträdet i denna senare slår plötsligt riktningen om och man ser hur 

 förflyttningen nu sker framåt istället för bakåt. Även med äggvita kan 

 samma sak påvisas. Man kan då stundom iakttaga, hur den av äggvite- 

 korn bestående staven, som glider bakåt i ytterrännan, när den nått ett 

 gott stycke bakåt tryckes djupare in, så att den kommer att ligga på 

 gränsen mellan de båda rännorna. Härvid avskiljas från densamma mycket 

 små portioner äggvita, vilka helt glida in i innerrännan. Väl ditkomna 

 foras de snabbt och stötvis framåt mot munnen. Den övriga delen av 

 staven, som befann sig på gränsen mellan rännorna, glider åter tillbaka 

 i ytterrännan, varefter den långsamt på vanligt sätt avlevereras. 



För att klargöra, hur transporten i innerrännan kan komma till 

 stånd, är nödvändigt nämna litet om extremiteternas byggnad. Nära 

 basen på insidan av varje ben sitter, som ovan antytts, ett s. k. maxil- 

 larutskott. Dessa utskott hava den allra största betydelse för djuret 

 och synas uteslutande stå i näringsfångstens tjänst. De hava något olika 

 utseende på de främre och bakre benen, men likna varandra dock i hu- 

 vudsak. Fig. 2 visar ett dylikt utskott. M. Nowikoff har i sitt ovan 

 citerade arbete (p. 594) lämnat en god, ehuru dock ej fullt uttömmande 

 skildring av maxillarutskottens funktion: "Längs der Bauchrinne des 

 Tieres wird durch die Bewegung der Maxillarfortsätze der Beine ein 

 Wasserstrom in der Richtung von hinten nach vorn erzeugt, der die 

 Nahrungspartikelchen dem Munde zuführt". Nowikoff nämner ingen- 

 ting om den bakåtledande transporten, som han tycks alldeles ha för- 

 bisett, och förklarar ej heller närmare maxillarutskottens verkningssätt, 

 varför här ett par ord böra sägas om detta. 



Fig. 3 är en helt skematisk bild av den basala delen av ett ben, 

 sett inifrån med sitt maxillarutskott. Till vänster är benet avbildat i 

 sitt mest framåtsträckta, till höger i sitt mest bakåtsträckta läge. Kon- 

 turen a är djurets buk, där benet fäster sig, d. v. s. innerrännans bot- 

 ten. Vid benets sträckning framåt lyftes maxillarutskottet b från buken 

 och föres tillbaka, under det att samma utskott sänkes mot buken och 

 föres framåt, då benet sträckes bakåt. De långa borsten (jfr fig. 2 a) 

 komma därvid att sopa de partiklar, som befinna sig i rännan, framåt i 

 pilens riktning, d. v. s. mot djurets mun. Tack vare extremiteternas bygg- 



