BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM KRUSTACEER. 51 



den inre grenens två första leder tillsamman; den är omgifven 

 af en smal, fint crenulerad, genomskinlig kant. På samma leds 

 yttre sida nära basen är fästadt ett plumuleradt borst af samma 

 längd som yttergrenens två första leder tillsamman. Mellan- 

 skifvan mellan fötterna är trapezoidisk med urbugtad ändkant; 

 dess bas är ungefär en tredjedel längre än motstående sida och 

 af basaldelens halfva bredd, mellanskifvans längd är något mindre 

 än basaldelens första led, men de tvänne rundade utskott, som 

 synas i yttre hörnen och hvilkas inre konturer sammanlöpa med 

 hvarandra i en fördjupning på skifvans främre sida, nå upp 

 till suturen mellan basaldelens båda leder. 



Yttre grenen är på inre sidan, taggarne oberäknade, af 

 basaldelens största längd och vidfästad det yttre rundade hörnet 

 af dennas andra led. Den består af tre leder, af hvilka den 

 första är vida mer utvecklad på yttre sidan, hvars konvexa, 

 starkt chitiniserade och släta kant är tre — fyra gånger längre 

 än den inre kanten. Till följd häraf är denna gren inåtböjd 

 och bildar en spetsig vinkel mot en linie, parallel med basaldelens 

 bas. Första ledens yttre hörn uppbär en tagg, som är af tredje 

 ledens längd och rundt om begränsad af en smal och tunn membran, 

 som på yttre sidan visar sig crenulerad i brädden, på den inre såg- 

 tandad af mycket fina, tätt sittande tänder (Tafl. V fig. 11). Mot 

 spetsen af ledens inre sida sitter ett plumuleradt borst af fotgre- 

 nens längd. Andra ledens längd innehålles två gånger i dess bredd, 

 hvilken är lika stor som längden af basaldelens tagg. I yttre 

 hörnet är fästad en tagg och i det inre ett borst, hvilka öfver- 

 ensstämma med desamma hos första leden. Tredje leden är oval, 

 något smalare än föregående led; dess bredd vid basen inne- 

 hålles knappt en och en half gång i längden. Den är på sin 

 yttre sida beväpnad med tre taggar, som äro af samma längd 

 som de föregående ledernas och af hvilka den närmast basen 

 sittande är fullkomligt lik första och andra ledens; de tvänne yttre 

 deremot synas crenulerade på yttre sidan och i spetsen men på 

 inre sidan släta. Samma förhållande visar sig äfven hos en i 

 ledens spets sittande tagg, som är något längre än de öfriga. 



