2511 



(henimod 50) mellem hvilke Borster fremgaae*). Kloen er Isort, stærkt 

 sammentrykket, krum, langs den bageste Rand væbnet med sex eller syv**) 

 stærke Torne, der gradeviis tiltage i Storrelse fra den forsle til den sidste 

 (fig.97, A). Omkring de to sidste Torne ere endeel korte Borster anbragte. 



Fjerde Fodpar har jeg i de allerfleste Tilfælde (hos ti Arter) ^jf^dp 



Foilpar. 



fundet kortere end tredie; hos nogle Arter (fire) er det dog ligesaa 

 langt eller længere. Forskjællen er imidlertid til heg^re Sider saa 

 ubetydelig, at ingen siinderlig Vægt kan lægges paa den. Sviibe har 

 jeg aldrig iagttaget ved Roden af dette Fodpar. I Form, i Delenes 

 indbyrdes Forhold, i Borstebeklædning, i Tornenes Antal, kort sagt i 

 alle Enkeltheder stemmer dette Fodpar saa ganske med det foregaaende, 

 at der kan henvises til dettes Beskrivelse. Den eneste Forskjæl, jeg veed 

 at angive, er, at fjerde Led forholdsviis bliver lidt kortere, hvorfor sjette 

 Led almindelijjen er ligesaalangt eller lidt længer end dette; ogsaa er 

 fjerde Led mindre sammentrykket, og dets indre Flade bliver lidt konvex. 



Femte Fodpar er altid kortere end fjerde, men viser iovrigt en Frmte 

 meget stor Lighed med delte. De Forskjælligheder, jeg har kunnet op- 

 dage, ere, at fjerde Led nærmer sig mere den cylindriske Form, har færre 

 Torne paa den ydre Side (jeg har kun fundet fire til fem) og er kortere 

 (altid noget kortere end sjette Led, hvilket er ligesaalangt som samme 

 Led hos foregaaende Fodpar). 



Gjællerne (Tab. IV fig. 98), som i Tallet ere fem Par***), ^J*"'"''- 



♦) Denne Række er egentlif^en dobbelt, og Antallet altsaa ogsaa det dobbelte: een 

 Bække folger uænilig den bageste-yderste Rand, en anden den bagcste-indei'Ste; 

 imidlertid maa man ikke forestille sig nogen fuldkommen Regelmæssighed i Stillingen. 

 ♦*) Den anden Torn (fra Kloens Rod regnet) er deels meget mindre end den tredie, 

 og sidder deels meget tæt op til denne, hvorfor den let kan oversees, selv uietl en 

 god Lupe. Endnu meget mindre er den forste Torn, som man under Alikroskopet 

 ved Præsning iagttager tæt op til den andens bageste Rand; hos nogle Arter kan 

 den dog uden Mikroskopets lijælp iagttages. 

 *♦♦) Naar Milne-Edwards angiver syv Par (Hist. des Crnstacés II, 370), er det mig 

 ikke klart, hvorledes hau opuaaer dette Tal; thi selv ved at medregne de ovenfor 



f'id. Sel, nnfurvid. og mitthfin. Afh. IX Deel. ^S 



