OM VKGETATIONKN I HKT II .AKhTASTH SMÅLAND. '.' 



till + />"'). Så häftiga omslag böra utan tvlfvel till undantagen, men man kan håråf sluta, 

 att den låga temperaturen under sommarnätterna måste utesluta från högtrakterna åtskil 

 Liga växter, som väl trifvas ännu i öster- ooh Westergötland, samt att de stränga vin- 

 travne och vårarne verka menligt pfi flere ömtåligare trädslag. Man spårar äfven i vege- 

 tationen inflytandet af höjden öfver hafvet. I Almesåkra trifvas nästan endasl härdiga 

 Växtarter, som utbreda sig i norr ända till Westerbotten och Lappland. Men som jord- 

 manen är mager och de vidsträckta hvitmossarne i sin mån bidraga att göra klimatet 

 härdare, sa är svårt att säga, huru mycket som bör tillskrifvas endast höjden öfver hafvet. 

 Det är en svår fråga att besvara, huru mänga mil man måste framflytta gränsen möt 

 norr, för att på en terräng, som föga höjer sig öfver hafvets nivå, träffa en vegetation 

 likartad med en annan på 1000 fots höjd öfver hafvet. Då utom höjden öfver hafvet och 

 latituden så mänga andra vigtiga omständigheter måste tagas i betraktande vid fråga om 

 en trakts vegetation, så torde det vara omöjligt att fastställa någon allmän regel. 



Vegetationen i Almesåkra visar en märkbar likhet med vegetationen i Tiveden på 

 gränsen mellan Nerike och Westergötland. Den ringare höjden öfver hafvet i Tiveden 

 motväges af den nordligare latituden, och kärren vid Porla helsobrunn hafva en vegeta- 

 tion, som, ehuru rikare, dock ej obetydligt liknar den i Almesåkra mossar. Jemför man 

 vegetationen i Almesåkra med Jönköpingstraktens, så visar sig en betydlig skiljaktighet. 

 Af alla phanerogamer och ormbunkar, som rinnas i Almesåkra, torde det väl knappt 

 finnas någon art som helt och hållet saknas i Jönköpingstrakten, ehuruväl några, såsom 

 Ranunculus cassubicus, Pulsatilla vemalis, Sparganium fluitans, Hierochloa borealis, mig 

 vetterligen ej blifvit funna der. Deremot finnes i Jönköpingstr akten, äfven om man 

 inskränker den till en ungefär lika stor areal som Almesåkra socken, ett högst betydligt 

 antal arter, som saknas i Almesåkra. Af dessa tillhöra många förnämligast den sydliga 

 delen af vårt fädernesland, såsom Filago minima, Cirsium acaule, Scabiosa Columbaria, 

 Myosotis versicolor, Veronica triphyllos, Anagallis arvensis, Hedera Helix, Geranium co- 

 lumbivum, Hypericum montanum, Alchemilla Aphanes, Vida pisiformis, Orobus niger, 

 Trifolium procumbens, Mercurialis perennis, Allium ursinum, Gagea spathacea, Scirpus 

 setaceus, Carex silvatica, Festuca gigantea, Glyceria plicata. För de flesta af dessa torde 

 klimatet i Almesåkra vara nog strängt; men äfven om så ej vore förhållandet, skulle 

 dock många ej trifvas der till följd af jordgrundens beskaffenhet. Andra arter, som 

 saknas i Almesåkra, men förekomma i Jönköpingstrakten, utestängas visserligen ej ge- 

 nom klimatets hårdhet, alldenstund de förekomma i våra nordligaste provinser, såsom 

 Lappland, Westerbotten, Jemtland, utan torde här jordgrundens beskaffenhet kunna 

 antagas såsom hufvudorsak till att de saknas, såsom Campanula latifolia, Myosotis sil- 



*) Vid Fredriksdahl gjordes några få thermometer-observationer, nemligen: 



Den 30 Juli kl. 7 e. m + 8° C. 



» 31 Juli större delen af förmiddagen + 10° 



1 Aug. kl. 6 f. m + 8° 



» kl. 3 e. m + 11° 



» 3 Aug. kl. 5 f. m + 5,25°. 



Fredriksdahls källa, som lemnar godt dricksvatten, höll den 15 Juni jemnt + 7°, den 25 Juli + 9° och den 2 

 Augusti + 9,2 5°. 



K. Vet. Akad. Handl. B. 6. N:o 2. 2 



