OM TKIAS- OCH JTJRA-FOBSTENTNGAB FBAM SPETSBERGEN .') 



lobeniii försedda ined .". I otydliga, tänder. Del ovanligl (2 mill.) tjocka skalet hos 

 C. Blomstrandi består, såsom äfven Keyskiii.im; ') anmärker om sina arter, af två lager, 

 af hvilka det yttre är vida tjockare än det inre. Sa tjocka skal skulle dock, enligt L. 

 v. Bucifs åsigt"), icke förefinnas hos Ceratitcrna. 



■ C. laqueatus n. sp. (Tafl. II, fig. ?> 4.) Testa discoidea, compressa, costis mi- 

 merosis incurvis ve! paullulum sigmoideis, striis exilibus obteetis; carina dorsi obtusa, 

 leniter areuatini striata. Umbilicus latus. Selke oblongte, arcuata3, lobuli dentibus acu- 

 tis. Diam. testa 47 mill. Lat. 15 mill. 



Denna hör till en helt annan grupp af Ceratiterna än de två föregående, och är 

 mest beslägtad med sådana former som C. Ja3geri Klipst. in. fl. från Hallstätter-lagren. 



Den förekommer i kalkbollarna vid Sauriehuk (Nordenskiöld). 



AMMONITES. Brug. 

 A. Gaytani Klipst. var.? (Tafl. II, fig. 5 — 7.) 



Cfr Klipstein, Geol. d. östl. Alpen sid. 110. Tab. V, fig. 4. 



v. Hauer, Cephalop v. Hallstadt i Haidingers Naturw. Abh. III, sid. 



17. Tab. IV, fig. 13, 14. 

 Salter, Palseontology of Niti, sid. 65. Pl. 7, fig. 7—8. 

 Ur kalkbollarna vid Sauriehuk (Nordenskiöld). De fransiga sadlarne kunna 

 endast med möda skönjas på våra exemplar, men det lider intet tvifvel, att denna 

 art verkligen hör till den triassiska gruppen "Globosi". Till sitt yttre öfverensstäm- 

 mer den nästan fullkomligt med de figurer, som anförde författare lemnat. Den är 

 dock icke så mycket insänkt mot nafveln som de österrikiska tjockas vara. — Utom 

 de nu anförda Cephalopoderna förekomma fragmenter af andra, deribland en liten art 

 med öppet liggande vindlingar. 



POSIDONIA. Bronn. 

 Några skal af en art, som sannolikt hör till detta slägte förekomma i den hår- 

 dare bergarten vid Midterhuk. (Blomstrand). 



HALOBIA. Bronn. 

 Detta slägtes allmännaste och oftast beskrifna art, H. Lommeli Wissm., öfverens- 

 stämmer icke till fullo med de kännetecken Bronn tillade detsamma, då han 3 ) grun- 

 dade det med H. salinarum. H/varken H. Lommeli eller den andra här nedan upptagna 

 arten visa det hos den först uppställda så egendomliga "örat". Man kan endast se en 

 svag antydning till ett sådant mot bakre skalkanten, der skalet är fritt från strålar och 

 strimmor, och således snarare visar ett naket fält, olikartadt med sin öfriga yta, än ett 

 afskildt öra. Emellertid har här föregående författares exempel blifvit följdt och de 

 ifrågavarande arterna upptagits inom detta slägte. Att med Pictet 4 ) sammanföra 

 Halobia med Avicula hindrar den fullständiga bristen på tänder, och än mer den mikro- 

 skalstrukturen, om hvilken närmare är anfördt nedan. 



\) L. c. p. 116. 



2 ) Ueber Ceratiten p. 16. 



3 ) Leonhaeds und Bronns Jahrb. 1830 p. 284. 

 ») Traité de Paléont. Tora. III, p. 597. 



