SPETSBERGENS GEOLOGI. 1 .'i 



och Cyatophyllwrti), i vissa hänseenden liknande, men ingalunda identiska med petrefak- 

 terna från Lovens och Angelins berg. .">) Kalk med kiselbollar och talrika, af kalk- 

 SpatS-kriStalleT uppfyllda drushäl. -I) Ltj mäktig! lager iif hypcrit. Vestra stranden 

 af Lomme Bay Pöreter flérestädes en vacker profil af dessa lager, hvilken visar, att de 

 ligga temligen horisontell med en svag lutning mot öster. 



Ungefär vid midten af N.W. stranden af Klaas Billen Bay ser man likaledes 

 Hccla Hook formationens röda och gröna bandade skiffer öfverlagras först, af ryssö-kalk 

 och sedan af en kalk till det yttre mycket lik ryssö-kalken, men förande ymnigt för- 

 steningar, i synnerhet koraller, till en del liknande de som förekomma vid Cap Fan- 

 shawe. Likartade försteningar förekomma äfven ett stycke från stranden innanför Kol- 

 hamnen i Kings Bay samt på norra stranden af Bel Sound, straxt vester om mynningen 

 till van Mijens Bay, insprängda i en såväl i friskbrott, som sedan den blifvit af atmo- 

 sferilierna anfrätt, grå kalk. Dessa lager, hvilkä, inberäknadt ryssö-kalken, flérestädes 

 torde nå en mäktighet af åtminstone 1500 fot, utgöra den understa afdelningen af den 

 på Spetsbergen så väldigt utbildade bergkalk-formationen. 



Kalklagren vid Cap Fanshawe betäckas upptill af en hyperitbädd, som söderut 

 sänker sig ända ned till hafsytan och skiljer sålunda korall-lagren på Cap Fanshawe 

 från den söder om Lomme Bay och Wahlenbergs Bay vidtagande öfre afdelningen af 

 bergkalkformationen, hvilken bildar öfver 1500 fot mäktiga, nästan horisontela, ytterst 

 försteningsrika lager, bestående dels 'af grå kalk, dels af sandsten och flinta. Sand- 

 stenen är starkt kalkblandad samt torde företrädesvis tillhöra formationens nedra del. 

 Derpå tyckes kalken komma, samt slutligen mäktiga lager af flinta vexlande med mer 

 eller mindre kiselblandad kalk. Emedan bergsluttningarne öfverallt äro betäckta med 

 ett omätligt stenras, från hvilket endast här och der fast klyft träder fram i dagen, är 

 det dock ganska svårt att vid en hastig undersökning med säkerhet afgöra dessa skik- 

 ters lagringsförhållanden. Samma slag af försteningar, förnämligast stora och starkt 

 utbildade former tillhörande slägtena Spirifer, Productus och Terebratula, förekomma 

 för öfrigt uti alla dessa lager, hvilka, såsom den fullständiga geologiska överensstäm- 

 melsen emellan Lovens och Angelins berg utvisar, i fordna dagar sträckt sig tvärsöfver 

 Hinlopen Strait, ehuru de lösa kalklagren numera, der de ej varit skyddade af den 

 hårda hyperiten, blifvit grusade och bortsköljda. 



Äfven flérestädes i Isf jorden förekomma lager, hvilka tillhöra öfre afdelningen af 

 bergkalken, nemliaren: 



Östra stranden af Safe Haven: upprättstående, från norr till söder strykande lager 

 af kiselskiffer och hård kiselrik kalk, uppfyllda med skal af Productus, Spirifer m. m. 



Södra kusten af hufvudfjorden, vester om Cap Staratschin och i det inre af Green 

 Harbour: starkt omkastade och veckade lager, hvilka enligt Blomstrand falla 50° — 60" 

 emot öster, samt tydligen äro en fortsättning af lagren vid Safe Haven. 



Gips Hook emellan Sassen Bay och Klaas Billen Bay: alldeles horisontela, ymnigt 

 försteningsförande lager af en lös grå kalk med hvita perlbancllikt insprängda gipsbollar, 

 vexlande med lager af grå gips och hårcl kiselskiffer. Likartade lager träffas äfven på 

 norra kusten af Klaas Billen Bay, å ömse sidor om Skansviken. Lagren slutta här 

 svagt mot vester och öfverlagras först af hyperit och sedan af Saurie Hookens mäktiga 

 trias-bäddar. 



